РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ
МИНИСТЕРСТВО НА ОКОЛНАТА СРЕДА И ВОДИТЕ

РЪКОВОДСТВО № 16

за прилагане на Наредба №7 от 2003г. за норми за допустими емисии на летливи органични съединения, изпускани в околната среда, главно атмосферния въздух в резултат на употребата на разтворители в определени инсталации

Оценка и измерване на летливи органични съединения, прилагане на изключенията, докладване и доказване на съответствие с Наредба №7/2003г.

2015 г.
Използвани съкращения:

ПУР	План за управление на разтворителите	
ЛОС	Летливи органични съединения	
ОС	Околна среда	
ОР	Органични разтворители	
ЕК	Европейска комисия	
ЕС	Европейски съюз	
ИАОС	Изпълнителна агенция по околна среда	
КПКЗ	Комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването	
КВР	Количество вложени разтворители	
КО	Компетентен орган	
МИ
МОСВ	Министерство на икономиката
Министерство на околната среда и водите	
mg C/Nm3	Концентрация - милиграма общ органичен въглерод на един нормален кубичен метър	
НДЕ	Норми за допустими емисии	
ННЕ	Норми за неорганизирани емисии	
НОЕ	Норми за общи емисии	
НДНТ	Най-добри налични техники	
РИОСВ	Регионална инспекция на околната среда и водите	
СНЕ	Схема за намаляване на емисиите	
ПСКР	Прагова стойност за консумация на разтворители	
МС
МЗ
МРРБ
МИ
ЗЧАВ	Министерски съвет
Министерство на здравеопазването
Министерство на регионалното развитие и благоустройството
Министерство на икономиката
Закон за чистотата на атмосферния въздух	

СЪДЪРЖАНИЕ

Увод
1. общи изисквания към измерванията, МОНИТОРИНГа, ДОКАЗВАНЕ и ДОКЛАДВАНЕ НА СЪОТВЕТСТВИЕто с наредба 7/2003г.
2. Указания за техниките и методите за измерване на общото количество ЛОС, изпускани в атмосферния въздух
4. Указания за измерване/оценка на индивидуалните входящи и изходящи параметри на ОР (ЛОС)
5 Указания за оценка на емисиите от някои обикновени източници
6. УКАЗАНИЯ ЗА ПРИЛАГАНЕ НА ДРУГИ ИЗСИКВАНИЯ И НЯКОИ ИЗКЛЮЧЕНИЯ НА НАРЕДБА №7/2003г.
7. Приложения
8. Библиография

Увод

Ръководството се издава на основание чл.3, ал.1 на Наредба 7/2003г. на МОСВ, МИ, МЗ и МРРБ за норми за допустими емисии на летливи органични съединения, изпускани в атмосферния въздух в резултат на употребата на разтворители в определени инсталации (ДВ, бр.96/2003г.), наричана по-нататък само “наредбата”.

Целта на ръководството е да улесни ефективното и своевременно прилагане на изискванията на Наредбата от засегнатите оператори, като едновременно с това предостави методически указания за контрол и налагане на изискванията от страна на компетентните органи.

Различни входящи и изходящи потоци на ОР изискват измерването и определянето на ЛОС. Ръководството съдържа информация за общите принципи, процедури за измерване, оценка на емисиите и докладване пред компетентните органи, както и методите за мониторинг на емисиите и доказване на съответствие с емисионните нормите.  То предоставя информация и указания за:

1. Методите и средствата за измерване и оценка на ЛОС, отвеждани в атмосферата
2. Измерване и оценка на индивидуалните входящи и изходящи параметри, които се изискват за изготвяне на план за управление на разтворителите
3. Оценяване на емисиите от някои обичайни източници.

Представените указания се основават на известните съвременни познания за производствените процеси и дейности, тяхното потенциално въздействие върху околната среда, НДНТ за ограничаване емисиите, измервания и мониторинг  на ЛОС към датата на публикуването им, при отчитане на характерните особености на проучени пилотни инсталации в страната.

Ръководството е изготвено от ЦЧИ към БСК и  е консултирано с представители и експерти от браншови организации и предприятия в страната.

Допълнителна полезна информация може да бъде намерена на поддържаната от ЕК в интернет страница за обмен на практически опит между страните членки по прилагането на Директива 2010/75/ЕС:  http://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/index.htm

1. общи изисквания към измерванията, МОНИТОРИНГа, ДОКАЗВАНЕ и ДОКЛАДВАНЕ НА СЪОТВЕТСТВИЕто с наредба 7/2003г.

1.1. ПРИНЦИПИ

Наредба 7/2003г., изисква оператора да представя данни, доказващи съответствие с:

-	приложимите гранични  емисионни стойности, които следва да бъдат спазвани от инсталацията в определената времева рамка (НДЕ /ННЕ или НОЕ),
или 
-	намаленията на емисиите, произтичащи от приетата схема за намаление (СНЕ) които са поне еквивалентни на намаленията, които биха се постигнали при спазване на граничните емисионни стойности (целеви НОЕ)
-	други изисквания (например ограничения за употреба на вещества с определени рискови фрази и др.).

В общия случай, доказването на съответствието изисква представяне на контролните органи:

-	план за управление на разтворителите (масов баланс); 
-	схема за намаляване, ако е подходящо и 
-	данни от мониторинг, измервания, отчитане (осчетоводяване) и/или оценка на вложените и изходящите разтворители, използвани от инсталацията. 

Мониторинга на входящите и изходящите разтворители обхваща също ключови части от разработката на план за управление на разтворителите и схема за намаление и може да бъде осъществен чрез измервания (анализи), изчисления и/или оценка. Още тук следва да се отбележи, че приложимите различни методи на оценка и балансови изчисления често пъти са по-подходящи и дават по-надеждна точност, но като се отчитат изискванията приложимите нормативни документи и стандарти.

В съответствие с Глава трета “Измерване на емисиите в отпадъчните газове” на Наредба 7/2003г., приложимите техники, стандартни методи и средства за мониторинг и измерване на отпадъчни газове, трябва да бъдат определени, предложени и съгласувани от оператора с компетентния орган по реда на Наредба 6/1999г. 

В същото време, в годишните отчети за изпълнение на изискванията на Наредба 7/2003г., следва да бъдат представени приложимите методи за измерване и/или оценка на различни входящи и изходящи потоци на ЛОС, в т.ч. съдържащи се в неорганизираните емисии ( неуловените емисии, ОР в отпадъчни води, в продуктите и твърдите отпадъци и т.н.). Особено внимание трябва да се отдели на усилието и разходите, отделени за мониторинг или оценка, с оглед те да бъдат пропорционални на изискваното ниво на точност и прецизност. С други думи, мониторинга и/или оценката трябва да са съвместими и да съответстват на поставените цели.   

Резултатите от всички измервания и оценки трябва да бъдат представени в годишен доклад съгласно изискванията на чл. 20, ал. 2,  на наредбата вкл., като се отчитат изискванията на чл. 29.

1.2  Минимални и задължителни изисквания

Преди осъществяването на измервания и оценки, характеризиращи входящите потоци на ОР и емисии от инсталацията и процесите, операторът трябва да определи как да бъдат проведени предложените измервания и оценки. Следва да бъдат отчетени:

1) Описание на процеса, подлежащ на мониторинг и неговата експлоатация, включително:
•	етапи на цикличните и периодични процеси;
•	краткосрочни експлоатационни резултати и системи за пречистване на замърсяването, които могат да повлияят върху представителността на режимите за мониторинг.

2) Специфични емисионни ограничения за ЛОС и свързани с тях задължителни и доброволни изисквания за мониторинг и оценка  съгласно действащите нормативни документи (Наредба 7/2003г., ЗЧАВ, Наредба 6/1999г., приложими стандартни методи за измерване). 

3) Предполагаеми естество и източник на емисии, определена от експлоатация на процеса и вероятни нива на точност на мониторинга и измерванията, които ще се изискват при достигане на емисията към граничната емисия.

4) Инсталирани (или предстоящи за инсталиране) съоръжения за улавяне и третиране на ЛОС.

5) Обосновка на причините за избор на стандартни или предпочитани методи, използвани за измерване или оценка (наличие на акредитирани лаборатории за измерване и калибриране).

6. При използване на нестандартни методи за измерване (или модификации на стандарти) следва да бъде представена съответна обосновка.

7) Точността и прецизността на всеки метод за мониторинг или оценка, ако е известна.

8) Процедури за осигуряване на качество и контрол, приложени към системите за измерване и събиране на данни.

9) Метод за регистриране на данните и докладване на резултатите.

10) Методи за сверяване на някои резултати от измерването със стандартните контролни условия, напр. изчисляване на нормите на масовите потоци.

11) Информация за общите фактори, влияещи върху измерването или оценката, например естество на анализирания материал, място на взимане на пробите, използвано съоръжение за пречистване, привеждане към нормални условия (температура, налягане) и т. н.

Нивото на точност, изисквано за мониторинга се преценява от оператора освен ако изискванията на Наредба 7/2003 не предвижда друго. Ниско ниво на точност на измерванията и мониторинга е уместно в случаи, където общата маса на емисиите от инсталацията е значително по-висока от граничната стойност на емисиите. В тези случаи, разходите за прилагане на средства за измерване с висока точност и прецизност няма да допринесат съществена полза. В случаите, където съответствието или несъответствието е вероятно или близко до граничните стойности на емисионните ограничения (НДЕ, общи и целеви норми за емисии, които следва да бъдат достигнати и спазвани след датите, определени от наредбата), високо ниво на точност на измерванията може да бъде изисквано за най-добро определяне на количествените параметри на емисиите, следователно и за доказване на нормативното съответствие. В такива случаи е необходимо по-високо ниво на точност на измерванията, особено за тези източници, които допринасят пропорционално най-много за общата маса на емисиите.   

   
Справка за съответствие

Следните контролни въпроси и проверка могат да послужат на операторите и контролните органи за оценяване на адекватността на възприетият подход на мониторинг, измерване, отчитане, калкулиране и оценяване на входящите и изходящи потоци на ОР (ЛОС):

(А) Изпълнени ли са минималните изисквания по точките от (1) до (11), описани по- горе?
(Б) Точно ли е описанието на процеса, дадено в точка (1)?
(В) Граничните стойности на емисиите, определени в точка (2) съвместими ли са с Наредба 7/2003г, и с описанието на процеса, дадено в точка (1)?
(Г) Съвместими ли са с очакванията предполагаемите естество и източници на емисиите?
(Д) Представляват ли предпочетените методи за измерване и оценка национални и международни стандарти, задължително и икономически оправдано ли е в този случай тяхното прилагане?
(Е) Оправдани и обосновани ли са отклоненията и допуснатите модификации на признатите национални и международни стандарти за измерване?
(Ж) Точно ли са документирани точността и прецизността на всеки метод за мониторинг или оценка и съвместими ли са с поставените цели (например подготовка на предварителен ПУР, определяне на мерки за намаляване на ОР, проверка на съответствието към датата на достигане на определените от Наредба 7/2003г., емисионни ограничения)?
(З) Съвместими ли са процедурите за осигуряване на качество и контрол спрямо изискванията на международните стандарти и указания?
(И) Подходящи ли са методите за регистриране и докладване на данните?
(К) Документирани ли са методите за сверяване на резултатите от измерванията с стандартните контролни (нормални) условия, когато това е необходимо?
(Л) Осигурена ли е информация за общите фактори, влияещи върху измерването и оценката?
1.3. измервания и МОНИТОРИНГ

Ако е осъществимо, икономически целесъобразно и отговаря на поставените цели, следва да бъдат направени измервания на всички входящи материали и източници на емисии от инсталацията. Както е отбелязано това е задължително в случаите изрично предвидени в приложимата нормативна уредба. Съответните източници, определени от плана за управление на разтворителите трябва да бъдат разгледани по ред и да бъде приложена подходяща система за измерване. В случаите, когато измерването е незадължително, счита се за неосъществимо, не осигурява необходимата точност и прецизност, или е икономически неоправдано, може да бъде използван балансов метод за определяне (калкулация) и различни методи за оценка. Трябва да бъдат използвани съвместими единици (напр. тона/годишно ).

Минимални изисквания

Възможно е изборът на техника за измерване да зависи от редица фактори, в т.ч. на приложимата нормативна уредба, включително:

•	изследван замърсител и/или параметър;
•	естество на източника;
•	изисквана точност;
•	изисквания постоянно или периодично измерване и докладване;
•	изисквания към приложимите методи и средства за измерване;
•	изисквания за независимост, в т.ч., акредитация (“легитимност”) на външни лаборатории на които са възложени пробовземане, измервания и анализи;  
•	удобство за експлоатация;
•	необходимите капиталови и/или експлоатационни разходи.

Във всички случаи системата за измерване, използвана за мониторинг трябва да съответства на целта. По-специално, необходимо е да се отчете и удостовери, че:

1) Когато се измерват  концентрациите на организирани източници (НДЕ) следва да се използва акредитирана лаборатория за измерване, съгласно изискванията на Наредба 6/1999 г.
2)Системата за измерване е:
i. годна за измерване на разглежданите видове вещества 
ii. годна за достигане на изискваното ниво на точност и прецизност
iii. годна за осъществяване на анализ, съгласно метода на изследване и установения формат на протокола
iv. годна за измерване на колебанията в концентрацията, които биха се получили
v. химически инертна към разглежданите видове вещества
vi. годна за поддържане на пробата над температурата на кондензация
vii. годна за точно позициониране при предвиденото приложение
viii. годна за точно възпроизвеждане и пробовземане в множество точки при предвиденото приложение.

3) Уредите за взимане на проби/ анализаторите и цялата помощна апаратура следва да са калибрирани. Обикновено те включват:
i. Анализатори
ii. Газгенератори за нулев газ
iii. Помпи
iv. Преносими везни 
v. Средства за измерване скорост (дебит ) на потока
vi. Лабораторна апаратура (в т.ч., газови пипети за разреждане при наличие на по-високи концентрации извън обхвата на съответните средства за измерване и т.н).

4) Средствата за калибриране са проследими до съответните първични стандарти (еталони). 

5) Налице е съответната компетентност на оператора (базово образование, натрупан практически опит и специализирано обучение) или са предвидени мерки да бъде осигурена.

6) Наредбите и изискванията за здравеопазване и безопасност се спазват по всяко време (изисквания и осигуряване на необходимата степен на взривозащита на средствата за измерване,  в т.ч. Ех изпълнение - маркировка)  при работа с взривоопасни концентрации и т.н.).

7) Съблюдават се съответни процедури за контрол и осигуряване на качество.

Справка за съответствие

Следните въпроси могат да служат като справка (контролен лист) за съответствие на  оценката на точността на мониторинга:

А. Обхванати ли са съответно всички входящи материали и източници на емисии, определени от плана за управление на разтворителите?

Б. Системата за измерване
i. годна ли е за измерване на разглежданите видове вещества?
ii. годна ли е за достигане на изискваното ниво на точност и прецизност? 
iii. годна ли е за извършване на анализ, съгласно метода на изследване и установените изисквания към протокола?
iv. годна ли е за измерване на колебанията на концентрацията, които биха се получили?
v. химически инертна ли е към разглежданите видове на вещества?
vi. годна ли е за поддържане на пробата над температурата на кондензация?
vii. годна ли е за точно позициониране при предвиденото приложение?
viii. годна ли е за точно възпроизвеждане и пробовземане в множество точки на пробите при предвиденото приложение?

В. Калибрирани ли са уредите за взимане на проби/ анализаторите и цялата помощна апаратура?

Г. Средствата за калибриране проследими ли са до съответните първични стандарти (еталони)?

Д. Налице ли е съответната квалификация на оператора или ще бъде осигурена?

Е. Спазване наредбите и изискванията за здравеопазване, безопасност, взривозащита и др.?

Ж. Приложими и/или съблюдавани ли са процедурите за контрол и осигуряване на качество?

З. Съвместими ли са всички емисионни единици?

Минималните изисквания за мониторинг и измервания, следва да бъдат оценени изключително внимателно от оператора и при необходимост съгласувани (консултирани) с компетентния орган, предвид възможността за различни тълкувания на връзките между приложимата нормативна уредба, в т.ч.:

-	Закона за чистотата на атмосферния въздух,  
-	Закона за измерванията, 
-	Наредба 7/2003г.,  
-	Наредба 6/1999 за реда и начина за измерване на емисиите на вредни вещества, изпускани в атмосферния въздух от обекти с неподвижни източници,
-	приложими стандарти и методи за измерване,
-	други.

Това се отнася преди всичко за изискванията за периодичност на измерванията и изискванията акредитация на лабораториите (“легитимност” на измерванията), като по-конкретно следва да бъдат взети предвид указанията дадени по-долу.

Изискванията за периодичност и акредитация са валидни преди всичко към измервания на емисии на ЛОС в отпадъчните газове – О1 (в т.ч., съдържание/концентрация в ррм или мг/м³, скорост на газов поток, общ дебит). Очевидно, при инсталации, които нямат организирани емисии (О1), отпада необходимостта от измервания и мониторинг на отпадъчните газове.

В други случаи изискванията могат да имат отношение и към част от т.н., неуловени емисии (О4), свързани с емисии на газове (пари на ОР) от предимно от общобменни вентилационни инсталации на работната среда.

При една част от инсталациите измерванията имат основно значение за доказване на съответствие с приложимите емисионни ограничения (НДЕ на ЛОС в отпадъчните газове по чл. 4, т. 1 на наредбата). При други е необходимо за да се определят мерките за намаляване на загубите. При останалите може да се окажат необходими единствено за да бъде разработен и представен първоначалния ПУР, особено ако липсват достатъчно надеждни техники (методи) за изчисляване и/или оценка на масовия поток (загуби) на ЛОС. 

В този смисъл провеждането на измервания в едни случаи е определено пряко от изискванията на Наредба 7/2003г., а при други произтича от общите задължения, ред и методи, регламентирани в свързаната нормативна уредба (преди всичко Наредба № 6/1999г.).

При инсталации, които доказват съответствие с НДЕ или НОЕ, в т.ч., експлоатират инсталации за пречистване на отпадъчните газове, измерванията се прилагат съгласно изискванията на Глава трета на Наредбата, както следва:

-	непрекъснати измервания при масов поток на емисиите на ЛОС над 10 кg/h органичен въглерод (чл. 15, ал. 1);
-	съгласно чл. 18, инсталации, извън обхвата на чл. 15, които спазват определените НДЕ за отпадъчни газове (установени с еднократно измерване) без пречиствателни съоръжения за третиране (частично улавяне), измерването на емисиите на отпадъчните газове по реда на чл. 16, респективно Наредба 6/1999г., по-конкретно спрямо определената периодичност, изисквания за акредитация и т.н.,  не се прилага;
-	останалите инсталации в съответствие с чл. 16, извършват периодични собствени или контролни измервания (минимум еднократно за две годишен период), като прилагат изискванията на чл. 31 от Наредба № 6 за периодичност на измерванията за нуждите на ПУР;
- в случаите когато операторът е избрал спазване на нормите за общи емисии, но не е в състояние да определи чрез изчисляване или оценка достатъчно прецизно  организираните емисии (емисиите на ЛОС в отпадъчните газове – О1), с оглед подготовка на ПУР, съответните параметри (концентрация, скорост, общ дебит) се измерват веднъж годишно, без да е необходимо анализите да бъдат извършени от акредитирана лаборатория.

В последния случай е препоръчително извършването на достатъчно представителни първоначални собствени измервания или оценки на организираните емисии (О1), така че да се избере/отхвърли възможността за прилагане, респективно постигане на НОЕ, в т.ч.,  с помощта на пречиствателно съоръжение. 

Следва отново да се отбележи, че проверката за спазване на нормите за обща емисия (НОЕ), в много случаи ще се извършва достатъчно прецизно чрез определяне по балансов метод на основанията на чл. 25 на Закона за опазване чистотата на атмосферния въздух. В тези случаи, този метод осигурява по-голяма точност спрямо измерването на концентрациите на ЛОС, възможността за получаване на представителна средна величина и използването й за изчисляване на  сумарния масов поток на емисиите от отпадъчни газове и частта от неуловените емисии от изпускателни вентилационни устройства (О4).

Измервания или респективно пробовземане и последващ анализ от акредитирани лаборатории се изисква при всички случаи на доказване на съответствие на емисионните ограничения по чл. 4, т. 1 (НДЕ на ЛОС в отпадъчни газове) към срока по § 4 и § 5 на наредбата.

Съгласно чл. 15, ал. 2, при наличие на повече от едно изпускащо устройство за отпадъчни газове – О1 (различни от изпускащите устройства на неуловени емисии О4) следва да бъде определен сумарния масов поток от отделните изпускащи устройства. В този случай операторът на инсталацията следва да представи на КО данни от измервания и оценки на характеристиките на масовия поток за всяко изпускащо устройство на отпадъчни газове – О1 (без тези за неуловените емисии – О4), в т.ч.:

-	средно съдържание на ЛОС измерено като общ органичен въглерод (мg/Nm3);
-	средна скорост на газовия поток и сечение на изпускащото устройство или обемен дебит;
-	фактическо отработено време на източника на емисия, респективно съответното изпускащо устройство.

В някои инсталации, при дейност № 8 „Други покрития, включително върху метал, пластмаса, текстил, тъкани, филмови ленти и хартия”, НДЕ (съответно 50 и 75 mg ОВ/m³ за сушене и нанасяне на покрития при ПСКР над 15 т/год), не могат да бъдат контролирани поотделно, тъй като емисиите от двата процеса  се отвеждат в един въздуховод. В този случай инсталациите при които трябва да се спазват две различни НДЕ (поотделно за изпускащи устройства от сушене и нанасяне на покритие) следва да бъдат оборудвани с пробовземни точки преди сливане на двата въздуховода. При липса на такава възможност, следва да се вземе по-ниската  НДЕ, в цитирания случай - 50 mg ОВ/m³.

Доколкото, наредбата не определя НДЕ на ЛОС с контролирани рискови фрази по чл.10, ал.1 и 2, в случаите когато не са превишени граничните стойности за сумарните масови потоци съгласно ал. 3 на същия член, следва да бъде дефиниран по-точно начина на определяне на масовия поток на ЛОС с контролирани рискови фрази,  приложим за този случай. 

Масовия поток обхваща общите емисии на ЛОС (т.е. сумата от емисиите на отпадъчните газове – О1 и на неорганизирани емисии - F). Определянето на сумарния масов поток в тези случаи зависи от особеностите на технологичния процес и дейностите с употреба на ОР, съдържащи ЛОС с контролирани рискови фрази, вкл., от наличие на съоръжения за третиране (разграждане), характеристики на основните изходящи потоци (О1 – О9). В общия случай следва да се подходи по начините и указанията за подготовка на ПУР и оценка на емисиите посочени в  настоящото и секторните ръководства. При случаи с многобройни изходящи потоци и третиране на емисиите на ЛОС (изгаряне и други методи за разграждане), може да се наложи провеждането на представителни измервания за определяне на масовия поток на отпадъчните газове и неорганизираните емисии. 

Във връзка с прилагането на чл. 19 на наредбата, изискващ емисиите на ЛОС по чл. 10, ал. 1 да се измерват и определят по време на експлоатация на инсталацията при контролирани условия, операторите и контролните органи следва да отчетат  определенията, посочени в наредбата, както следва:

-	§ 1, т. 8  - “неорганизирани емисии”;
-	§ 1, т. 9  - “отпадъчни газове”);
-	§ 1, т. 28 - “контролирани условия”;
-	т. 3.2 на Приложение № 5 - “О4 неуловени емисии”.  

В съответствие с чл. 10, ал. 1, следва да бъде определен или измерен масовия поток на общите емисии. В случаи при които липсва оборудване за улавяне и третиране на ЛОС и производствения процес и отделните операции не е свързан с многобройни изходящи потоци на ЛОС с контролирани рискови фрази (О1- О9), определянето на общите емисии може да стане по изчислителен път, най-често със значителна точност и надеждност на получените резултати. В останалата част от случаите могат да бъдат извършени измервания поотделно на:

-	източници и изпускащи устройства на отпадъчни газове (О1) на организирани емисии;
-	неорганизирани - неуловени емисии (О4) от изпускащи (вентилационни) устройства, улавящи ЛОС от работната среда;
-	неорганизирани неуловени емисии (О4) от многобройни точкови източници в работната и околната среда;
-	неорганизирани емисии на ЛОС от загуби на ОР във отпадъчни води (О2), в продуктите (О3) и други некатегоризирани изходящи потоци (О9) 

Особено важно е да се получат точни данни за фактическото отработено време не само за целите на определянето на общите емисии, но и за изчисляване на средния масов поток за един час, така както изисква чл. 10, ал. 2 на наредбата.

На следващо място измерването и определянето на общите емисии във връзка с чл. 19 следва да се извършва при режим на експлоатация и натоварване на инсталацията, определен с Наредба 6/1999г.

Данните от мониторинга следва да се съхраняват в продължение на 8 г., в съответствие с изискванията на чл. 40, ал. 1 на Наредба 6/1999г.

1.4. ИЗПОЛЗВАНЕ НА ОТЧЕТНИ/СЧЕТОВОДНИ ДАННИ, МЕТОДИ ЗА ОЦЕНКА И ИЗЧИСЛЕНИЕ

В случаи при които съгласно действащата нормативна уредба измерванията не са задължителни и не е необходимо високо ниво на точност в зависимост от преследваните цели, може да се използват различни методи за изчисляване или оценка. Други данни, например за вложените ОР, могат да бъдат получени от непосредствено от оперативната или счетоводна документация. Методите трябва да са съгласувани с компетентния орган (КО) при първоначалното внасяне на годишните отчети по чл. 20 на Наредба 7/2003г.

Минимални изисквания

При избора на метод за оценка и самото осъществяване на оценката, операторът трябва да удостовери, че:

1) Методът за оценка и източниците на данни и информация са документирани.
2) Всички използвани параметри и променливи величини са подходящо представени.
3) Всички източници на данни са уточнени, документирани и подходящо представени.
4) Нивото на прецизност съответства на целта. Точността и прецизността на методите и техниките за оценка трябва да са на:
-	приемливо ниво от гл.т., на поставените цели (намаляване употребата на ОР, определяне на НДНТ и избор на технологични схеми, оборудване и контрол) или 
-	еквивалентно ниво на получените чрез измерване резултати, ако това е необходимо (изискване на нормативен акт, проверка на спазването приложимите/възприети емисионни ограничения спрямо сроковете, определени в Наредба 7/2003г. и т.н.).
5) Представени са подходящи детайли за целите на изчисленията.
 
Справка за съответствие 

Следните въпроси могат да послужат като справка (контролен лист) за съответствие при определяне  на точността на процедурите по оценка и изчисляване:

А. Пълно и точно ли са  документиран методът за оценка и/или използваните източници на данни и информация?
Б. Подходящо ли са представени всички използвани параметри и променливи величини ?
В. Подходящо ли са представени всички източници на данни ?
Г. На еквивалентно ниво ли са точността и прецизността на техниките за оценка спрямо  резултатите, получените при изчисленията?
Д. Представени ли са подходящи и изчерпателни обяснения и подробности за извършените изчисления ?
Е. Съответстват ли нивото на точност и прецизност на поставените цели ?

1.5 ДОКЛАДВАНЕ НА СЪОТВЕтСТСТВИЕТО, Инспекционни проверки и контрол  от страна на компетентния орган

За да даде възможност на компетентния орган да определи съответствието с приложимите емисионни ограничения, в т.ч., тези възприети от оператора, както и с други изисквания на Наредба 7/2003г., следва да се представи информация за съответствие чрез годишните  доклади (чл.20) или при изискване на компетентния орган, в т.ч.:

-	План за управление на разтворителите 
-	Допълнителна и уточняваща информация, в т.ч., измерени и оценени входящи ОР и емисии, параметрите, използвани за тяхното изчисление и/или оценка, доказващи съответствието, които не са представени в плана за управление на разтворителите или схемата за намаляване (напр. норми за емисии, дебит на потока и т.н.)
-	Протоколи от измерванията и мониторинга
-	Замяна на ЛОС с контролирани рискови фрази и др.
-	Схема за намаление (ако е консултирана с КО)

Трябва да бъдат представени ясни доказателства за достигане на граничните емисионни стойности и/или намаленията на емисиите. Представените мнения или интерпретации, дали данните показват съответствие или несъответствие с емисионните ограничения или други правни изисквания, следва бъдат отделени в текста и да се позоват на представените доказателства. 

В зависимост от наличната предварителна информация, операторите могат да предприемат първоначална или по-задълбочена преценка за съответствието на техните инсталации с установените с Наредбата (избраните и/или утвърдени от КО), приложими норми за емисии на ЛОС.

Доказването на съответствието с приложимите емисионни ограничения пред КО се извършва в съответствие с изискванията на наредбата, а именно :

•	на основата на изчисленията (оценките) на общите емисии и неорганизираните емисии по разработения ПУР, съгласно т. 4.2 на Приложение 8 на наредбата;
•	чрез измерване на концентрацията на ЛОС в отпадъчните газове, съгласно глава трета и четвърта на наредбата;
•	чрез оценка за съответствие по чл. 20, ал. 2, т. 1-7, при представяне на ПУР на КО.

При подготовката на ПУР операторите следва да отчетат наличието на:

-	една или повече инсталации (работни цехове или обособени производствени линии) от една и съща категория дейност по Приложение № 1 на Наредбата;
-	действащи инсталации от различни категории дейност по Приложение № 1. 

Операторите на инсталации, включително и тези с издадено КР, извършващи дейности с употреба на разтворители от категориите съгласно приложение № 1, при които няма превишаване на установените за тях долни ПСКР, съгласно приложение № 2 изготвят и декларират ежегодно пред РИОСВ в срок до 31 март на текущата година информация за консумацията на разтворители и количеството вложени разтворители за предходната година съгласно т. 3.1 на приложение № 8, както и информация за оператора (наименование и ЕИК за юридическите лица, име и ЕГН за физическите лица, за чуждестранните лица - документ, издаден в съответствие с националното им законодателство, удостоверяващ правния статус на заявителя, телефон, факс, електронен адрес, седалище и адрес на управление), населено място и адрес на инсталацията, дата на въвеждане в експлоатация на инсталацията, рискови фрази и/или предупрежденията за опасност на използваните разтворители.
За всяка отделна категория дейност от приложение №1 на наредбата (инсталация, работни цехове или обособени производствени линии), следва да бъдат подготвени отделни ПУР. В тази връзка, изключително важно е преди пристъпване към разработването на ПУР, операторът да определи необходимата степен на детайлизиране във връзка с прилагането на чл. 20, ал.1 и ал. 6. Степента на детайлизация на ПУР следва да отразява по най - добър начин:

-	спецификата на действащите обособени производствени звена;
-	различията в технологични цикли на обработване на продукта (крайното изделие) или съставните му компоненти (съставки, възли, детайли и т.н.); 
-	географска обособеност на отделните производствени площадки; 
-	определяне на съответствието с различни емисионни ограничения  за една и съща категория дейност от изброените в приложение № 1 на наредбата. 

Разработването на по-детайлизиран ПУР за дадена инсталация (съгласно определението на термина по § 1, т. 1 на наредбата) от обхвата на една и съща категория дейност може да се наложи по някоя от следните най-често срещани причини:

-	необходимост от представяне на информацията поотделно за основните производствени звена, в т.ч. разположени на една или няколко площадки но в границите на едно населено място, респективно район за управление на въздуха. В случая използваната технология, произвеждана продукция и други свързани характеристики могат да се различават съществено или да са сходни по между си (виж например секторно ръководство № 7 и приложение № 3 към него);
-	произвежданите различни продукти с еднотипна технология на производство са свързани с различни емисионни ограничения, например при производство на растителни хранителни масла от различни маслодайни култури (виж забележката към раздел 6, т. 1 на секторно ръководство № 11);
-	при производството на дадено крайно изделие, отделните компоненти преминават през различни технологични процеси или обработка, попадащи в една и съща категория дейност по приложение № 1 на наредбата (виж секторно ръководство № 2), но за които е необходимо представяне на детайлизирана информация, например заради спецификата на мерките за постигане на съответствие или прилагане на емисионните ограничения;
-	други.

Във всеки един от изброените или подобни случаи, разработеният обобщен (консолидиран) ПУР може да бъде детайлизиран за избраните отделни обособени производствени единици (цикли на технологична обработка).

Определянето на пределната стойност за консумация на разтворители (ПСКР) за една и съща категория дейност в рамките на дадена инсталация се определя по обобщения ПУР.

Използването на разработените обобщен и детайлизиран ПУР за определяне на съответствието с приложимите емисионни ограничения  (норми за неорганизирани емисии или норми за общи емисии) зависи от контекста, зададен в приложение № 2 на наредбата. Например ННЕ се определят по обобщения ПУР, а специфичните НОЕ за отделни продукти (например за категория дейност – производство на растителни хранителни масла от различни маслодайни култури) по детайлизирания ПУР. 

Както е отбелязано по-горе, когато в рамките на една и съща инсталация се осъществяват повече от една категория дейности по приложение № 1 на наредбата, всяка от които превишава ПСКР, задължително се разработват отделни ПУР за всяка една от тях. 

При всички случаи, при които са налице неясноти при прилагането на чл. 20, ал.1 и ал. 6, включително и спрямо горните указания, операторите следва да съгласуват с компетентните органи формата и степента на детайлизиране на разработвания ПУР. Това съгласуване може да предшества подготовката или да протече в периода между предаването и утвърждаването на ПУР с решение на компетентния орган, съгласно изискванията на чл. 20, ал. 7 на наредбата. 

Когато емисиите от инсталациите са близки по стойност, но надвишават   съответните НДЕ, ННЕ, НОЕ, или целеви НОЕ, операторите трябва да предприемат действия за тяхното по-точно определяне (измерване), следвайки приложимите указания в следващата глава на ръководството.

Операторите на инсталации, които докажат категорично представяйки необходимите данни, съгласно условията и изискванията на наредбата (в т.ч. протоколи от измервания на концентрации на ЛОС, оценяване съответствието с НДЕ за отпадъчни газове, оценки и изчисления на ННЕ  по детайлизиран  ПУР), че емисиите от инсталациите им са значително под съответните нормативни ограничения,  изпълняват само ангажиментите си по чл. 20, ал. 2 и 5. Основно задължение на тези оператори през следващите години е да представят ежегодно на КО актуализирани данни от измерванията, респективно ПУР по процедурата указана в настоящото ръководство. 

Инспекционните проверки и контрола от страна на компетентния орган се провеждат в следния най-общ обхват: 

-	проверка на изходните данни и прецизността на представените годишни ПУР (вкл., документални проверки, инвентаризация на наличности на ОР);
-	уточняване на изискванията и контрол на тяхното спазване по отношение на собствения, непрекъснат и периодичен мониторинг (приложими методи и средства за измерване, изчисляване и/или оценка на входящите и изходящи потоци на ОР, периодичност, необходимост от акредитация на лабораториите за измерване и анализ);
-	постигане на съответствие с приложимите емисионни ограничения;
-	провеждане на евентуални контролни измервания за проверка на достоверността на ПУР и докладваните измерени (средни) стойности на емитираните ЛОС;
-	ход на изпълнение на утвърдените мерки по плана за намаляване употребата и емисиите на ЛОС за постигане на съответствие с приложимите емисионни (офертна и проектна документация, фактури, приемателни протоколи, срокове, отговорни звена и т.н.);
-	спазване на други приложими изисквания – готовност за аварийни ситуации, замяна с по-малко опасни и/или прекратяване на употребата на ЛОС с контролирани рискови фрази и т.н.

2. Указания за техниките и методите за измерване на общото количество ЛОС, изпускани в атмосферния въздух

Като принцип, за вземането на проби и измерването на концентрациите на ЛОС, изпускани в атмосферния въздух се осъществява от акредитирани лаборатории.

Емисиите от ЛОС, отвеждани в атмосферата представляват емисиите, събрани в различните събирателни газоотводи и освободени в атмосферата чрез изпускащи устройства (комини,  отдушници, вентилационни отвори и т.н.). Измерването на емисиите от ЛОС от изпускащите устройства, може да става периодично с използуване на ръчни или инструментални методи, докато непрекъснатият мониторинг може да се изпълнява само с автоматични средства за измерване. Обикновено пробите се извличат от непосредствено от съответната пробоотборна точка за анализ, а в някои случаи могат да бъдат анализирани на място. 

2.1. Ръчно взети периодични проби

Тези проби представляват индивидуални представителни проби, взети от комина с помощта на сонда и подходяща система за събиране на проба. Пробите се събират в контейнер или се улавят в подходяща среда за събиране, след което ръчно се възстановяват за по-късен лабораторен анализ на самия обект или извън обекта. Такива проби са известни като единични проби. Пробовземането може да се извърши с помощта на различни устройства, сред които са:

а. индивидуални пробовземащи помпи и тръби със сорбент
б. вакуумизирани  колби
в. гъвкави пликове.

2.2. Автоматично непрекъснато пробовземане

В този случай пробите непрекъснато се извличат от комина с помощта на сонда и пробата се отвежда чрез подходяща линия за пробовземане към апаратура за автоматичен инструментален анализ и записване. Анализът се извършва непрекъснато. Когато такава апаратура е инсталирана за постоянно в обекта, тя се разглежда като система за непрекъснат мониторинг на емисиите (СНМЕ). Сходна апаратура за инструментален мониторинг може да се използува и за периодични определяния. Например, когато представителите на външна лаборатория с която е сключен договор за мониторинг на емисиите посетят обекта, за да вземат периодични проби.
 
Концентрациите на освобождаваните в атмосферата ЛОС и скоростите на масов поток могат да бъдат измервани с цяла гама от методи и техники. Много от съществуващите методи са заимствани от стандартни методи за измерване качеството на въздуха в работните помещения, което изисква някои модификации, за да бъдат прилагани към емисии от източници. Ето защо, където е възможно предпочитание трябва да се дава на използуването на стандартни методи на мониторинг на източници.

Преди да се вземе решение за точната техника на мониторинг, която да бъде приложена, е важно да се определят причините, изискващи извършването на измерванията, характера на процесите и по какъв начин тези измервания ще повлияят на емисиите. По този начин може да бъде подбрана най-подходящата техника. Трябва да бъдат взети под внимание следните въпроси:

1) Необходимо ли е заедно с концентрациите да бъде определена и скоростта на газовия поток на  емисията ? Ако скоростта на емисия трябва да бъде измервана, то трябва да бъдат определяни и температурата и скоростта на газовете в комина едновременно в момента на пробовземане.
2) Дали емисията се състои от едно ЛОС или представлява комплексна смес от ЛОС?
3) Ако емисията е комплексна смес от ЛОС, трябва ли да бъдат определяни отделните вещества или е достатъчно да бъде определено общото количество ЛОС, например като органичен въглерод?
4) Присъстват ли вещества, които биха повлияли точното измерване на даден ЛОС ?
5) Дали работният процес има периодичен или непрекъснат характер, и налице ли са работни цикли (пулсации), свързани натоварването и/или различните операции и тяхната продължителност? Ако е така, е необходимо да се гарантира, че пробите се вземат на всеки един етап от цикъла и имат представителен характер (или че измерванията са непрекъснати и съответните средни стойности са представителни за процеса).
6) Необходимо ли е различните райони в обекта да бъдат обработвани по различен начин, например един процес на периодично смесване и по-продължителен процес на полагане на покрития?
7) Дали мястото на пробовземане се намира в район (площадка, съоръжение) с повишени мерки за безопасност ? Ако е така оборудване, което потенциално произвежда искри или пламък не трябва да се използува (осигуряване на необходимата степен на взривозащита и проверка за наличие на Ех маркировка).
8) Имат ли емисиите високо съдържание на влага? Влагата пречи при повечето техники а пробовземане и на редица системи за детекция. Затова трябва да се вземат мерки линиите за транспорт на пробата да се подгряват и/или влагата от пробата да се отстранява. 
9) Какви са температурните условия на емисията? Това може да повлияе фазата, в която се намират анализираните компоненти, като например да предизвика образуването на кондензни капчици.
10) Дали анализираното вещество се намира изцяло в газовата фаза и дали в емисията е напълно отсъстват кондензни капчици? Ако е така може да се приеме, че концентрацията на ЛОС е равномерно разпределена в цялата избрана равнина на пробовземане и една точка на пробовземане ще е достатъчна.
11) Ако се определя и скорост на масовия поток, еднакъв ли е профилът на скоростта в цялата избрана равнина за пробовземане? Присъствието на препятствия преди или след точката на пробовземане може да предизвика неприемливи смущения в профила, което ще изисква избора на равнина на пробовземане, за която този ефект е намален до минимум.
12) Вероятно ли е присъствието на анализирания компонент и в течната фаза, например като кондензирани течни капки или разтворен в съдържащите се водни капки ? Ако е така необходимо е пробите да се вземат изокинетично и от няколко представителни точки от равнината на пробовземане. Необходимо е също, в мястото на пробовземане да има приемлив профил на скоростта. Тези мерки са необходими, тъй като е вероятно концентрацията на ЛОС да не бъде равномерно разпределена в равнината на пробовземане поради ефекти на инерция и нарушаване на потока.
В общия случай съществува изискването да се демонстрира съответствие с определена пределно допустима норма на емисия. Затова точността на измерване трябва да бъде достатъчна, за да се демонстрира такова съответствие. На практика това означава, че най-голяма точност се изисква, когато емисиите са близки до пределно допустимата норма на емисия. Обратно, там където пределно допустимата норма е ясно спазена или отчетливо надхвърлена, е приемлива и по-малка точност на измерването.

2.3. Непрекъснати автоматични измервания

Решението дали мониторинга да се извършва на непрекъсната или периодична основа най-често се определя от характера на процеса и/или източника на емисия, който се изследва. 

Съгласно чл. 15 на Наредба7/2003г., непрекъснат мониторинг на изпускащите устройства  се изисква когато в крайната точка на емисията или като общ сумарен поток от всички изпускащи устройства се освобождават повече от 10 кг/час средно общ органичен въглерод.

Техниките за непрекъснат мониторинг на емисиите се основават на системи за автоматична инструментална детекция. Техниките за извличане на проба най-често се използуват там, където пробите от пари на ОР се извличат посредством сонда, филтрират се за да се отстранят праховите частици и се транспортират посредством линия за пробовземане към външни анализатори, включващи подходящи системи за детекция. Сондите за пробовземане, филтрите за прахови частици и линиите за транспорт на пробата често е необходимо да бъдат загрявани, за да се избегнат загуби от кондензация. В някои случаи е необходимо обработване на газа, като например да се отстранят водните пари, които биха попречили на някои системи за детекция. Масово се използуват системи за детекция на място, като в този случай измервателната клетка са намира в самия газоотвод. Детекторите се инсталират в газоотвода и параметърът, който ни интересува се измерва или в една точка или в определена част от пътя.

Стандартни методи за непрекъснат мониторинг на емисиите от източници

Съществуват няколко стандартни метода за мониторинг на източници за непрекъснато определяне на ЛОС. Най-малко три стандартни метода за източници използуват пламъчно-йонизационни детектори като например:

•	EN 13526
•	EN 12619
•	US EPA Метод 25A

Поне един стандартен метод допуска използуването на инфрачервени техники.

Пламъчно-йонизационна детекция (ПИД). Уредът дава директно и непосредствено измерване на общия органичен въглерод (ООВ), съдържащ се в тестваната проба от димен газ като в това се включва и приносът на различни количества метан, съдържащ се в пробата. Измерването често се изразява като еквивалентен брой пропанови молекули, тъй като обикновено този газ се използува за калибриране на инструмента; често, обаче, е удобно показанията да се превърнат в други удобни единици като метанови еквиваленти или фактически молове органичен въглерод. Водородният пламък в детекторната клетка на ПИД йонизира органичния разтворител и образуваният електрически ток е пропорционален  на въглеродното съдържание в газовата проба. Детекторната клетка обикновено се затопля при употребата й за източници и такива системи, обикновено могат да обработват горещ и влажен газ. Сигналът от тези инструменти, обаче, е чувствителен към изменения в налягането в измерващата клетка и промени в нивото на кислорода. Тези ефекти могат да бъдат преодолени, но е необходимо редовно настройване на нулевата линия и проверка на калибрирането.

Съществуват някои рискове за безопасността при използуване на ПИД като тяхното използуване в някои райони (където съществува риск от експлозия) се ограничава. Така например, детекторната клетка съдържа пламък като е необходима и употребата на бутилки със сгъстен газ, съдържащи възпламеняващи се газове, като например горивен газ водород и смеси от пропан като калибрационен газ (следва да се провери за наличието на Ех маркировка !). Въпреки че ПИД дава един обобщен резултат за смесите от ЛОС, изразени като органичен въглерод (или еквивалент), идентифицирането на отделните компоненти би било възможно при свързване на ПИД към газов  хроматограф. 

Съществуващите стандартни методи за източници, които използуват ПИД включват EN 13526, EN 12619 и US EPA Метод 25A като всички те дават един общ сигнал, например като органичен въглерод. Първият EN стандарт се отнася за определянето на масови концентрации на общия газообразен органичен въглерод в димните газове в резултат на процеси, използуващи разтворители при концентрации между 20 и 500 mg/m-3, докато вторият стандарт се отнася за определяния под 20 mg/m-3. И двата метода са масово признати за редица ЛОС, емитирани от процеси, използуващи органични разтворители.

И трите стандарта имат сходна структура и описват приемливите начини за вземане на проба и обработка на пробата и транспорта на представителна проба към детектора. Минималните изисквания към апаратурата също са определени, като например линейност, праг на детекция, ефект на пречещи вещества, ефект на кислорода, време на отговор и фактори на отговор. В допълнение са дадени процедурите за калибриране и опериране със системата.

Недисперсна инфрачервена детекция (НДИЧД). Недисперсно инфрачервени детектори (НДИЧД) могат да измерват съдържанието на въглерод в тествания газ и да дадат директно отчитане на ЛОС. Тези системи детектират абсорбицията или емисията от инфрачервеното излъчване от газовите молекули. Количеството абсорбция или емисия зависи от молекулярната структура. Подобно на ПИД те дават един общ резултат за цялата смес от ЛОС. За разлика от ПИД не се изисква горивен газ и тези детектори могат безопасно да бъдат прилагани и в рискови зони. Необходимо е, обаче, пробата да бъде свободна от прахови частици и още по-важно е да бъде отстранена влагата от пробния газ, тъй като това причинява сериозни смущения. Системите, използуващи (НДИЧД) също изискват редовно рекалибриране и могат да предизвикат проблеми при работа със сложни газови смеси.

USEPA Метод 25B допуска използуването на техники, основаващи се на недисперсна инфрачервена детекция за определяне на емисия от ЛОС от източници като общ органичен въглерод. Минималните изисквания към апаратурата и процедурите за калибриране са идентични на тези, дадени за Метод 25 A, с изключение на това, че детекторната клетка може да бъде инфрачервена. Изискванията за обработка на пробата леко се отличават, в смисъл, че трябва да бъде отстранена влагата от пробата преди тествания газ да премине към детектора.

Нестандартни методи за непрекъснат мониторинг на емисиите от източници

Всяка от гореизброените техники за инструментална детекция може да бъде използувана за процедури, които са извън обхвата на стандартните методи за източници, но в тези случаи ще съществува относителна несигурност по отношение на резултатите. Могат да бъдат използувани редица други техники за инструментална детекция, за които, обаче, не съществуват официално утвърдени стандартни процедури. Такива например са: 

Инфрачервена детекция с трансформации на Фурие (ИДТФ)

Подобно на ПИД, системите за инфрачервена детекция с трансформация на Фурие (ИДТФ) дават директно отчитане на общите ЛОС като един комбиниран резултат, но те могат да дадат и концентрациите на отделните вещества в тествания газ, съдържащи се в сместа от ЛОС. Над 30 видове газ могат да бъдат определени и анализирани едновременно чрез тази техника. Тъй като това е относително нов метод за мониторинг на ЛОС, общата стойност на тази апаратура е по-висока отколкото същата за други техники. Редица производители вече предлагат портативни версии. 

Фотойонизационна детекция (ФИД). 

Фотойонизационните детектори (ФИД) дават директно отчитане на съдържанието на ЛОС като общ неметанов въглерод (т.е. изключвайки метана). Разтворителят се йонизира с помощта на високоволтова ултравиолетова лампа. Генерираният електрически ток е пропорционален на въглеродното съдържание в пробния газ. ФИД реагират на повечето органични пари, но сигналът варира за отделните съединения. Някои ФИД могат да предоставят частична информация за идентичността на присъстващото органично съединение. Повече информация за пробата, включително присъствието на индивидуални съединения може да бъде получена чрез лабораторен анализ, например чрез газова хроматография на единична проба.

2.4. Периодично измерване

Периодично измерване се изисква за проверка на инсталирани системи за непрекъснат мониторинг на емисиите, а също може да се използува там, където прилагането на непрекъснат мониторинг е непрактично или надхвърля необходимостта от демонстриране на съответствие. Периодичният мониторинг представлява серия от тестове, предназначени да характеризират процеса и обикновено се извършват на всеки шест месеца или ежегодно. Приемливата честота на периодичния мониторинг трябва да се съдържа като част от протокола от споразумението между оператора и регулиращия орган. 

Техниките за периодичен мониторинг, обикновено използуват методи на извличане. Някои от тях са инструментални като използуват същите техники на детекция като по-горе описаните. В този случай, обаче, пробата се извлича периодично за сравнително къс тестов период например 1 час в рамките на шест месечна или годишна програма за тестване. Отново пробата се прехвърля посредством транспортна линия към детектора и се подлага на непосредствен анализ. И в този случай етапът на анализ се предхожда от етап на обработка на газа, например изсушаване или филтриране, за да се отстранят частици. В други случаи проба от димния газ се извлича и прехвърля в подходящ контейнер като плик или метален съд. В последствие контейнерът се транспортира до системата за анализ, която може да бъде разположена на друго място в обекта. Този подход често се прилага там, където не е удобно или безопасно да се разположи система за детекция в близост до точката на пробовземане. Този подход е полезен и в случая, когато е необходимо тестването на няколко комина или газоотвода в едно и също време при наличието само на един анализатор. Главният недостатък на такъв подход е, че се анализират единични обобщени проби, при което не е възможно да се отчетат вариациите в концентрациите на ЛОС с времето. 

Повечето периодични методи включват извличане на измерен обем от пробния газ от комина под непосредствено наблюдение на оператора и прехвърляне на този газ към система за събиране на проба. Измерваното вещество се улавя от подходяща течна или твърда среда, съдържаща се в събирателния съд. Събраната проба след това се изпраща в лабораторията за последващ анализ. Оборудването, което може да се използува за ръчен периодичен мониторинг включва:

Епруветки с индикатор (Дрегерови тръбички) 
Те представляват стъклени ампули съдържащи химикал, който изменя своя цвят при контакт със специфично ЛОС. Такива епруветки обикновено имат скала на външната си страна, за да бъде отчетена концентрацията.

Индивидуални анализатори 
Тези анализатори са изложени на околната среда и се носят от операторите, главно за да се следи спазването на изискванията за безвредна и безопасна работна среда. Анализаторите, които отчитат околните условия, в последствие се изпращат за лабораторен анализ. 

Сорбентни тръби. 
Последните съдържат адсорбент като например активен въглен или силикагел. След като ЛОС бъдат адсорбирани, тръбата се изпраща в лаборатория, където ЛОС се освобождават чрез химична или термична десорбция. Впоследствие парите се анализират с подходящ метод за лабораторен анализ (вж. по-долу).
 
Стандартни методи за ръчен/периодичен мониторинг на емисиите от източници

Болшинството препоръчвани стандартни референтни методи включват техники за ръчно периодично извличане на проба. Това се дължи на факта, че тези методи произхождат от основни химични и физични първични стандарти. Съществуват много малък брой стандартни методи за мониторинг на източници за ръчно периодично определяне на ЛОС. Всички останали налични методи са заимствани от стандартни методи за измерване на качеството на въздуха в работната среда и могат да изискват модифициране, за да могат да бъдат приложени към емисии от източници като често водят до относителни грешки. Ето защо, когато е възможно, предпочитание трябва да се дава на използуването на стандартни методи за мониторинг на източници. 

Описаните по-горе методи за непрекъснат мониторинг на източници (EN 13526, EN 12619, US EPA Method 25A и US EPA Method 25B) могат до един да бъдат използувани при периодичен мониторинг под наблюдение на оператор. За да може да бъде приложен съответния стандарт, обаче, трябва да са спазени свързаните с него процедури на пробовземане и калибриране и да бъдат удовлетворени съответните минимални изисквания към анализа.

Съществува също поне един общ стандартен метод за ръчен периодичен мониторинг на източници (EN 13649), който позволява едновременното събиране и определяне на широка гама от ЛОС. В допълнение, съществуват редица други стандарти за отделни ЛОС компоненти от източници като например US EPA Метод 0011.

EN 13649 - методът определя процедура за пробовземане от комплексни смеси от ЛОС като тези, отделяни при процеси, използуващи разтворители. Той разглежда процедурите по вземане и обработка на пробата, необходими при различните условия, в които се намират димните газове. Той описва процедури за десорбция и видов анализ на отделните ЛОС компоненти в сместа. Може също да бъде използуван като референтен метод. Стандартът е подходящ за използуване в интервала от 0.5 mg m-3 до 2000 mg m-3.

Този метод включва улавянето на широка гама ЛОС в адсорбентни тръби, включващи активен въглен като адсорбент. Тръбите трябва да се предшестват от филтър, за да бъдат отстранени твърдите частици. За вземане на проба от димни газове, при които температурата и концентрацията не са твърде високи, може директно да бъде взет известен обем от филтрирана проба, която да бъде прехвърлена в сорбентната тръба без разреждане.

Ако димните газове са влажни или с температура над 40оС или концентрациите са извън обхвата на метода, тогава, трябва да бъде следван един от двата подхода за разреждане на пробата. Първият подход включва използуването на динамична стъпка на разреждане като разредената проба преминава през сорбентната тръба. Алтернативният подход включва статично разреждане на пробата чрез извличане на горещата влажна неразредена проба в пликче от поливинилфлуорид или алуминизиран тедлар. Предварително пликчето е напълнено с азот или изсушен въздух съдържащ по-малко от 1% от пределно допустимата норма на емисия, за което и да е от основните съединения, които се изследват. Точният обем на пликчетата и количеството на разредителя трябва да са известни, за да бъде възможно изчисляването на степента на разреждане, като процедурата за тези изчисления е очертана в информативен Анекс. След това част от разредената проба се изтегля в сорбентната тръба. Събраните ЛОС се екстрахират с помощта на въглероден дисулфид. Ефективността на десорбция е оценена за гамата от типични ЛОС, като операторите трябва да достигнат поне 80%-ен добив за да бъде спазен стандарта. Част от деабсорбираната проба се инжектира в газ-хроматографска система, оборудвана с подходящ детектор (пламъчно-йонизационен детектор или масово селективен детектор). 

Типичните времена на пробовземане са в границите от 15 до 30 мин., но не трябва да са по-кратки от 5 мин. Методът е утвърден за редица обичайни ЛОС, емитирани от различни процеси, използуващи разтворители като са предоставени данни за грешките на измерването.

US EPA Метод 0011. Този метод може да се използува за определянето на редица емисии от алдехиди и кетони от стационарни източници, като когато се предполага съществуването на условия за кондензация, е необходимо да се извърши изокинетично пробовземане с цел да се получат представителни резултати. Въпреки, че с този метод могат да се измерват и други алдехиди и кетони, той е утвърден главно за следните съединения за целите на мониторинг на източници:

- формалдехид,
- ацеталдехид,
- пропионалдехид,
- ацетофенон,
- изофорон.

Анализираното органично съединение се събира в пробовземащо устройство, състоящо се от нагрята стъклена сонда и филтър, следван от Greenburg Smith пробни шишета съдържащи разтвори от 2,4-динитрофенилхидразин (2,4 DNPH) в солна киселина. Според указанията на US EPA Метод 5 устройството трябва да съдържа и сушилна колона, измервателен уред за изсушения газ, помпа и измерващо устройство за потока. Пробовземането се извършва изокинетично в множество точки на пробовземане при скорост на поток за пробата до 21 l/min. Минималното време на пробовземане е 1 час. Възстановяването на пробата включва промивания с вода и метиленхлорид; следователно във възстановената течна проба ще съществуват поне две фази. Алдехидите и кетоните лесно образуват стабилни 2,4-динитрофенилхидразонови производни. Пробите се анализират с използуването на високо продуктивна течна хроматография (HPLC). 

2.5. Методи за лабораторен анализ

Представената по-долу таблица А5.2.4. показва широко използуваните техники за лабораторен анализ на ЛОС.

Таблица П5.2.4. Методи за лабораторен анализ, използвани за ЛОС.

Название	Съкращение	Анализирани съединения	
Газова хроматография – пламъчно йонизационна детекция	GC-FID	Широка гама от ЛОС, например бензен, толуен, бутилацетат и алкохоли	
Газова хроматография – фотойонизационна детекция	GC-PID	Широка гама от ЛОС, например бензен, толуен, бутилацетат, алкохоли и хлорирани ЛОС	
Газова хроматография - пламъкова фотометрична детекция	GC-FPD	ЛОС като меркаптани и органосулфиди	
Газова хроматография - масспектрометрия 	GC-MS	Широк спектър от ЛОС. Полезна е когато веществата не са известни.	
Газова хроматография - азот-фосфорна детекция	
GC-NPD	
Използува се само за азот- и фосфор- съдържащи съединения	
Газова хроматография – азот-специфична детекция	GC-NSD	Използува се само за азотни съединения	
Газова хроматография – електрон-захватна  детекция	GC-ECD	Хлорирани ЛОС	
Високопродуктивна течна хроматография с ултравиолетова детекция	HPLC-UV	Приложение само за азот- и фосфор- съдържащи съединения	
Газова хроматография – азот-специфична детекция	GC-NSD	Използува се само за азотни съединения	
Газова хроматография – електрон-захватна  детекция	GC-ECD	Хлорирани ЛОС	
Високопродуктивна течна хроматография с ултравиолетова детекция	HPLC-UV	Приложение за специфични съединения	

Други приложими стандарти, свързани с прилагане на изискванията към мониторинга и измерването по глава трета на наредбата са посочени по-долу. 

Вид на измерването	CEN стандарт	Година на издаване	
Общ газообразен въглерод	Ниски концентрации EN 12619	1999	
	Високи концентрации EN 13526	2001	
Газообразно органично съединение	EN 13649	2001	
Съдържание на ЛОС	ISO 11890-2	2002	
Съдържание на ЛОС с участие на реактивни разтворители	ASTMD – 2369	2003	
Скорост и обемен поток от газоотвод	WI 264-xxx		
Неорганизирани емисии	WI 264-044		
Планиране, пробовземане и докладване на измерванията	WI 264-xxx		
Ръководство за разработване на стандартни методи за измерване на емисии	WI 264-xxx		
Приложение на EN ISO/EC 17025 (2000) за измерване на емисии от комин	WI 264-xxx		
Общи изисквания за компетентност на изпитващите и калибриращи лаборатории	EN ISO/EC 17025	2000	

2.6. Използване на данните от протоколите на акредитираната лаборатория

При провеждането на измерванията, акредитираните лаборатории съставят констативен протокол за концентрацията на ЛОС в отпадъчните газове (на изход ) и протокол за измерванията, съдържащ данни за дебита в нормални куб. м и концентрацията на органичен въглерод при нормални условия за непосредствено сравняване с НДЕ.
За изчисляване на количествата ЛОС  се използва числото от констативния протокол  и данните за дебита от протокола и работното време по данни те на предприятието.
4. Указания за измерване/оценка на индивидуалните входящи и изходящи параметри на ОР (ЛОС)

Този раздел дава указания за техниките на измерване и/или оценка при определянето на всеки входящ или изходящ параметър, необходим за изготвяне на план за управление на разтворителите, който е упоменат в Раздел 4.1 на основната част от това Ръководство. За указания кои входящи и изходящи параметри трябва да се разглеждат за дадена ситуация, се отнасяйте към Раздел 4.2. на Ръководството.
 
4.1 Входящ параметър (I1) - внесени разтворители

Основният източник за информация, засягащ I1 са документите по закупуването или претеглянето на натоварените превозни средства. Всяка доставка на материали (ОР) може да бъде придружена от удостоверение за анализ или списъкът с аналитични данни може да е отпечатан върху контейнерите за доставка и съдовете за съхранение. Следва да бъдат изисквани спецификации и информационни листове за безопасност на материалите  (MSDS) от доставчиците с оглед идентифициране на ЛОС съдържащи се в доставените ОР, процентно съдържание и т.н. Тези документи трябва да се съхраняват или на централно или на местно ниво в зависимост от управленската структура на обекта. Допълнително следва да бъдат прегледани технологичните инструкции и регламенти за процентното съдържание на ЛОС на работните смеси в състояние годно за употреба. Следва да се отбележи, че  когато за продукт, съдържащ разтворител, в спецификациите съдържанието е посочено в някакъв диапазон от минимална и максимални гранични стойности (например от 5 до 7%) при определяне на количеството вложен разтворител се приема средната стойност за всеки отделен разтворител (в случая 6% за съответния пример) .

В други случаи, количеството на ОР (I1) вложено в инсталациите и дейността за съответната година (производствена кампания), може да бъде идентифицирано по балансов път като се определи като разлика от началните запаси и текущата доставка от една страна и крайните запаси за периода. 

Данни и информация от счетоводните записвания, удостоверяват официално съответните стойности, както за целите на подготовката на ПУР, когато се отнасят за използваните разтворители,  така и за определяне на  използваните количества материали за определяне на общите емисии и сравняването им с приложимите норми за общи емисии (например  употребен хексан в кг на тон слънчогледово семе за категория дейност № 11 от Приложение № 1 на наредбата). За целта следва да бъдат проверени или разпечатани актуални извлечения от оборотните ведомости на счетоводна сметка “Материали” (№ 301 по препоръчителния единен национален сметкоплан) и съответната аналитична партида (за използваните ОР и слънчогледово семе в цитирания пример).

Когато за целите на оценката на съответствието с приложимите норми за общи емисии е необходимо набиране на информация за произведената продукция (например сектори ламиниране на дървени и пластмасови повърхности, импрегниране, нанасяне на слепващи покрития), следва да бъде проверен оборота по сметка “Продукция” (№ 302 по препоръчителния единен национален сметкоплан). Част от произведената продукция в която вече са вложени ОР, може да бъде осчетоводена в сметка “Незавършено производство”, което следва да бъде взето предвид при определянето на крайното количество вложен ОР.

При необходимост от прецизиране, може да се направи ограничена инвентаризация на съхраняваните количества, готова продукция, материали, в т.ч. ОР за целите на ПУР или НОЕ, като се сравнят данните от последните счетоводни записи и се засече оборота във връзка с отчетените стойност за предходния период (отчет за предишната година).  

Консумацията на  разтворители в съответствие с определението на §1, т. 22, представлява разликата между количеството вложени (I) и възстановени разтворители (І2) т.е входящия поток –означаван с І1 съгласно приложение № 8 на наредбата. 

Както е отбелязано в т. 4.1 на секторните ръководства, определената стойност за консумация на разтворители, сравнена с пределната стойност за консумация на разтворител (ПСКР) по приложение № 2 на наредбата, дефинира дали съответната инсталация попада в обхвата на Наредба 7/2003, респективно дали следва да бъдат спазвани общите и специфични изисквания. 

В тази връзка следва да се прави разлика между определянето на консумацията на разтворители за целите на ПСКР, както е посочено в горния текст и начина на определяне на консумацията на разтворители (С) за целите на прилагането на СНЕ по Приложение № 4 на наредбата, а именно формулата С = I1 - О8 (виж Приложение № 5, т. 4.1, буква “а” на наредбата).

При стойности близки, но под ПСКР е необходимо да се направи проверка на предприятието, както на счетоводната отчетност, така и инвентаризация по моментни складови наличности. Следва да бъдат засечени и данните от оборотните ведомости на сметка “Материали” с връщане към периода на отчитане (хронологическа проверка).    От оператора следва да се изиска декларация за консумирания разтворител, като се включи тест , че при невярна информация се носи отговорност по чл. 313 от НК.

4.2 Входящ параметър (I2) - възстановени разтворители, повторно използувани в процеса

Оборудването за възстановяване на разтворител може да се състои от органични или водни абсорбери или кондензатори. Оценка на количеството възстановен регенериран разтворител може да се направи по един от следните методи:

1) Използуване на данни на производителя на оборудването. В тях обикновено се посочва очакваното ниво на възстановяване на разтворителя. Тези стойности могат да се използуват при условие, че:
- оборудването за възстановяване на разтворител не е модифицирано,
- зареждането с разтворител не е променено в сравнение с първоначално планираното,
- оборудването е поддържано и ползувано съгласно инструкциите на производителя.

2) Използуване на скоростта на поток през помпите. При определени обстоятелства може да е необходимо разтворителя да се изпомпва от точката на възстановяване до точката на повторна употреба (обикновено оборотен или основен резервоар). Оценката за скоростта на помпата може да се направи като се отчете обема на изпомпания разтворител за единица време, например 1 час. По такъв начин количеството на възстановения разтворител за единица време може да се изчисли, при условие че е регистрирано времетраенето на работа на помпата:

Следователно:

 I2 (kg) = скорост на изпомпване (l/h) x времетраене на работа на помпата (h) x плътност на разтворителя (kg/l)

3) Времето, необходимо за напълване на резервоара. За да се използува този подход нивото на разтворителя в резервоара трябва да е разграфено. Трябва да се отчита изменението на нивото на разтворителя за единица време, например за един час. Тази скорост на поток може да се използува вместо скоростта на изпомпване, тъй като горното уравнение за изчисляване на I2 изисква отчитане на времетраенето на работа на помпата.

 4.3 Изходящ параметър (O1) - емисии в отпадъчните газове

Най-подходящият начин за оценка на емисиите от основните отвеждащи вентилационни пътища и комини е да се измерят концентрациите и скоростта на потока на газовете,  общия дебит, както е посочено в настоящото ръководство. В част от случаите то може да бъде получено по изчислителен (балансов) път при относително еднородни (несложни) технологични процеси. При тях обикновено са налице малко на брой, лесни за идентифициране изходящи потоци на емисии на ЛОС, които могат да бъдат обвързани в балансово равенство с предварително определени неорганизирани емисии (F).

4.4 Изходящ параметър (O2) - загуби на разтворител във водата

Емисиите на разтворител, преминаващ в отпадъчните води са вероятни при всеки контакт на разтворители с вода. Такава възможност има при следните процеси:

- абсорбция на разтворител, когато за възстановяване на разтворителя се използува вода,
- прекарване на отпадъчните газове през вода в скрубери. Подходът често се прилага като средство за намаляване на емисиите от прахови частици като например в кабини за нанасяне на покрития,
- почистване на оборудването.

Там, където в рамките на процеса се използува един единствен разтворител и където не може да има замърсяване от други летливи вещества, оценката на концентрацията на разтворителя може да се направи както следва:

1) Поставете 750 ml отпадна вода в затворена пластмасова бутилка с обем от 1500 ml.
2) Оставете бутилката да се уравновеси при 25оС.
3) Измерете концентрацията на разтворител в обема при гърлото с помощта на колориметрична епруветка. Трябва да се положат усилия да не се допусне навлизането на въздух, който би разредил концентрацията в обема при гърлото.

Концентрацията във водната фаза може да се определи с константата на Хенри. Таблица с константи на Хенри може да се намери в US EPA AP42 , Глава 4.3 "Събиране и обработка на отпадъчни води" ( www.epa.gov/ttn/chief/ap42/ch04/final ). След като веднъж концентрацията в отпадъчните води е определена, масовата скорост на емисия се получава от произведението от предвидената концентрация и обемната скорост на потока на отпадъчните води.

Примерно изчисление

Проба от 750 ml отпадна вода, замърсена с н-хексан от процес на екстракция на растително масло е събрана в пластмасова бутилка (1500 ml). Бутилката е оставена да се уравновеси и концентрацията в haed-space обема е определена като 200 ppm. Това измерване е направено с колориметрична епруветка.

Законът на Хенри постулира, че относителното налягане (Р) се получава от произведението на константата на Хенри (Н) и концентрацията (с) във водната фаза:
P = H x c

В  примера P = 200/1 000 000 atm = 2 x 10-4 atm
Константата на Хенри за н-хексан е 0.122 atm.m3/mol
Следователно c = 2 x 10-4 atm / 0.122 atm.m3/mol = 0.00164 mol/m3, 
Като алтернатива, “с” може да се изрази в g/m3: c=0.00164 mol/m3 x 86 g/mol = 0.140984 g/m3

Алтернативен начин за определяне концентрацията на единичен разтворител в пробата от отпадъчни води е определянето на съдържанието на Общ органичен въглерод (TOCaq) При отсъствие на друго замърсяване, цялото количество TOCaq ще произхожда от разтворителя. За да бъде възможно такова измерване, може да е необходимо пробата за анализ да бъде взета преди потока, съдържащ примесен разтворител, да бъде замърсен с други органични вещества. В точката на вземане на проба е необходимо измерване на потока на отпадъчните  води, за да може да бъде определена масовата емисия.

Там, където разтворителя в отпадъчните води е замърсен с други органични отпадъци (например от почистващи вещества, разградни продукти от суровините), може да се изисква по-селективен аналитичен тест. При тези обстоятелства е необходима екстракция на разтворителя и последващ газхроматографски анализ.
4.5 Изходящ параметър (O3) - замърсяване с ОР като остатъци в продукта
В някои случаи съществуват стандартни методи за оценка на количеството на остатъчния разтворител в продукта. Когато съществуват такива методи, тези данни могат да се използуват при изготвянето на план за управление на разтворителите.

В някои случаи количеството на остатъчен разтворител или замърсяване могат да се определят чрез изсушаване на продукта по контролиран начин (например със сушилня). Претеглена част от продукта трябва да се загрее до температура, която не причинява разграждане на продукта. Количествата продукт трябва да се претегли отново след 24 часа и да се върне в сушилнята. Количеството продукт трябва да се претегля на интервали докато две последователни претегляния дадат един и същ резултат. Общата загуба в теглото е мярка за количеството разтворител в порцията продукт преди започване на нагряването. 

4.6 Изходящ параметър (O4) - неуловени емисии от разтворител във въздуха през отвори в производствените сгради (врати, прозорци и др.)

Измерването на концентрацията на разтворител в точката на неговото освобождаване е много трудно тъй като тя може да варира в зависимост от посоката и силата на вятъра около сградата. Подходите за идентифициране на отделните елементи допринасящи за неуловените емисии може да включва следните процедури:

1) Може да се извърши оценка въз основа на данни от средства за измерване и мониторинг на условията на труд.
2) При загуби от помпи, клапи и фланци, където капките от разтворител са видими, би трябвало да е възможно събирането на разтворителя в подходящ контейнер. Ако първоначалното тегло на контейнера е известно, то масата на изгубения разтворител може да се определи чрез събирането на разтворителя за определен период от време и повторно претегляне на контейнера.
3) Загубите от разтворител вследствие на разливане могат да се определят чрез разстилането върху разлива на абсорбиращ материал (стърготини, хартия, картон) с известно тегло (W1) След като разтворителя напълно бъде абсорбиран, абсорбиращия материал се претегля отново (W2). Ако разтворителя е единствен компонент (т.е. не се съдържат твърди частици от боя или лак), разликата между началното и повторно измерено тегло (W2 -W1) дава количеството на разтворител изгубено при разливането. Ако разтворителя съдържа твърди частици от боя или лак, абсорбиращият материал трябва да бъде изсушен на въздух, за да освободи фракцията на разтворителя. Абсорбиращият материал отново се претегля (W3).  Изгубеният при разливането разтворител се получава от W3 – W2.
4) Загубите от разтворител в почистващи парцали може да бъде определен по подобен начин чрез претегляне на един парцал в началото на работния период и използуването му при същия режим както останалите употребявани парцали. Загубата от разтворител за определен период от време се получава от разликата между теглото на парцала след първоначалното използуване на разтворителя и началното тегло на парцала. По такъв начин могат да се определят загубите от разтворител за единица време. Количеството разтворител във всички парцали може да се сумира въз основа на броя на парцалите, използувани за определено време. Стойността може да бъде прецизирана по броя на работните цикли за един работен ден.
За оценка на загубите от отделни елементи на оборудването, съществуват няколко подхода използуващи емисионни фактори, които са разработени първоначално в САЩ. Най-простият подход използува следните усреднени емисионни фактори.

Оборудване	Функция	Фактор на емисия
(kg/hr/източник)	
Клапи	Газ	0.00597	
	Леки течности	0.00403	
	Плътни течности	0.00023	
Уплътнения на помпи	Леки течности	0.0199	
	Плътни течности	0.00862	
Уплътнения на компресори	Газ	0.228	
Клапи за освобождаване на налягането	Газ	0.104	
Свръзки	всички	0.00183	
Линии с отворен край	всички	0.0017	
Свръзки за пробовземане	всички	0.0150	

Друг, алтернативен подход включва използуването на измервателен уред като колориметрична епруветка или преносим ПИД, за да се направи разграничение между елементи с (> 10 000 ppm) и без утечка (< 10 000 ppm), след което да се подбират съответстващите емисионни фактори:

Оборудване	Функция	С утечки
(>10 000 ppm)
Фактор на емисия	Без утечки
(<10 000 ppm)
Фактор на емисия	
Клапи	Газ	0.0782	0.000131	
	Леки течности	0.0892	0.000165	
	Плътни течности	0.00023	0.00023	
Уплътнения на помпи	Леки течности	0.243	0.0187	
	Плътни течности	0.216	0.00210	
Уплътнения на компресори	Газ	1.608	0.0894	
Клапи за освобождаване на налягането	Газ	1.691	0.0447	
Свръзки	всички	0.113	0.0000810	
Линии с отворен край	всички	0.01195	0.00150	

4.7 Изходящ параметър (O5) - загуби от разтворител, дължащи се на химична или физична реакция

За повечето инсталации този изходящ параметър се определя от технологиите за пречистване на отпадъчните газове (например пещи за изгаряне) и отпадни води (например пречиствателна станция).

Загубите могат да се оценят по данни от производителя за пречиствателното оборудване, при условие, че:
•	оборудването за възстановяване на разтворител не е модифицирано,
•	зареждането с разтворител не е променено в сравнение с първоначално планираното,
•	оборудването е поддържано и ползувано съгласно инструкциите на производителя.

Като алтернатива, загубите могат да се определят чрез измерване на концентрацията и скоростта на поток преди и след пречиствателното съоръжение.

В редица случаи, в инсталации за нанасяне на покритие (например върху метал) е налице полимеризация на ОР при втвърдяването на използваните двукомпонентни бои и лакове. Както се отбелязва в редица източници,  сумарните загуби на ОР, включително във води (О2), в технологичния процес или при последващо третиране (О5) и в продуктите (О3 или О7) са пренебрежими, представлявайки общо значително под 1% от общото количество вложен разтворител (I). В този смисъл, оператори, които в ПУР посочват загуби на ОР при химическа реакция в процеса или при последващо третиране (О5), в количества надвишаващи 1%, следва да представят детайлна оценка за приложените методи за определяне на количествените загуби, източниците на данни и информация приложими към специфичния технологичен процес и използвани ЛОС.

4.8. Изходящ параметър (О6) - разтворители, съдържащи се в събраните отпадъци

Независимо, че управлението на събирането, съхранението и депонирането на отпадъци може да бъде много специфично за всеки обект, то следва да отговаря на изискванията на Закона за управление на отпадъци и подзаконвата нормативна уредба. Този тип отпадъци са много разнообразни и могат да се състоят от замърсени тенекии, барабани, четки, валяци, контейнери, напоени в разтворител парцали, маслени отпадъци и други.

Количеството на ОР в отпадъците (О6) се определя като се използват данни от регистрационните карти за образуваните и третирани отпадъци съдържащи ОР, представяни ежегодно на НСИ и ИА Околна среда. Могат да бъдат използвани и счетоводни данни за бракувана продукция, разходни норми и инвентаризация на фактическите количества съхранявани отпадъци и т.н. При необходимост, съдържанието на разтворители в отпадъците се определя аналогично на определянето на съдържанието им във вложените препарати. 

Методите за оценка на загубите трябва да бъдат подбрани в съответствие с обстоятелствата.

В идеалния случай добрата практика на управление на отпадъците трябва да води до:

•	Образуването на отпадъци се намалява до минимум;
•	Изпарения разтворител от отпадъците се задържа или улавя;
•	Отпадъците се изнасят предават на оторизиран оператор, колкото се може по-бързо до място за безопасно третиране или рециклиране.

4.9. Изходящ параметър (О7) - разтворители и препарати, продавани като продукти

В общия случай съдържанието или чистотата на разтворителя в продаваните като продукт разтворители и препарати е определено и контролирано за определен интервал от стойности. Където това не е така, съдържанието на разтворител трябва да бъде определяно аналитично.

Количеството на такива продадени продукти може да се документира като реализиран доход по счетоводната документация (виж указанията за определянето на І1).

4.10. Изходящ параметър (О8) - възстановени разтворители, които не се внасят в процесите

Възстановените разтворители (О8) не са предназначени за влагане обратно в производството, а се използват за други цели извън инсталацията. Те не са годни за влагане в основния процес и не се реализират като (страничен) продукт (в последния случай, съответните количества се категоризират като О7). В този смисъл, те се доближават по характеристики до отпадъци, съдържащи ОР, които се предават за рециклиране безвъзмездно или срещу заплащане на лицензирани оператори за рециклиране (възстановяване на полезни свойства и характеристики) и употреба извън основната инсталация.

Количеството възстановен разтворител, който не се използува в процесите може да се документира чрез квитанции от кантарите или да бъде определено от броя на експедираните/предаден количества за регенерация извън основния процес за определен период от време.
5 Указания за оценка на емисиите от някои обикновени източници

Следващите раздели дават указания за оценка на входящите и изходящи параметри на отделните компоненти на производствения процес, включени в основната дейност. Нито описаните техники, нито включените елементи на процеса, дават изчерпателен списък от възможностите, но те могат да служат като примери при основните ситуации.

5.1. Цистерни за общо съхранение

Емисиите могат да възникнат от:
- зареждане от камиони-цистерни: изплисквания, разливи, загуби от свръзки, загуби от изместване (течността навлизаща в цистерната измества парите през тръбата-отдушник);
- цистерни: загуби от вентилиране (загуби от изпарение през отдушника при повишаване на околната температура).

Входящите данни могат да бъдат оценени от:
- съобщение за доставка или фактура;
- претегляне на камиона-цистерна преди и след доставката;
- измервания чрез потапяне на сонда в съдържанието на камиона-цистерна преди и след доставката;
- измервания чрез потапяне на сонда в съдържанието на цистерната преди и след доставката;
- отчитане на данните от индикаторен датчик за нивото.

Загуби, възникващи вследствие на изплисквания и разливи могат да бъдат оценени чрез:
•	симулиране на типично изплискване/разлив в плитък съд или друг подходящ контейнер; количеството на събрания разтворител може да бъде претеглено или да бъде измерен обемът му;
•	лицето отговорно за приемане на доставката може да води дневник за изплисквания и разливи за подходящ период от време.

Загубите от изместване на парите могат да бъдат оценени чрез:
•	измерване на масата на доставения разтворител;
•	изчисляване на съответния обем доставен разтворител, използувайки уравнението:

обем = маса / плътност

3. приемайки, че е изместен равен обем от наситени пари;
4. установяване на налягането на наситените пари на разтворителя или сместа от разтворител в справочници или запитване до доставчика за такава информация.

Като алтернатива загубите от изместване на парите могат да се определят чрез измерване за указания за избиране на техники за измерване).

Загубите от вентилиране могат да бъдат директно измерени чрез:
1. директно вземане на проба/измерване, разглеждайки тръбата/отдушник като комин;
2. улавяне на изпускането и измерване на уловеното количество, например чрез: 
а. прекарване на освободените пари през филтър от активен въглен или друга адсорбираща/абсорбираща среда и претегляне на филтъра преди и след филтрирането;
б. събиране на изпуснатите пари в запечатан плик, след което:
в. приемане на събраните пари за наситени и просто измерване на събрания обем; или
г. определяне концентрацията на разтворител в плика чрез например пробовземане през пламъчно йонизационен детектор или друг подходящ измервателен уред;

Загубите от вентилиране могат да бъдат оценени и с помощта на методи, публикувани от Американския петролен институт (API), които се основават на подробни изчисления, вземайки предвид такива фактори като парно налягане на Райд за разтворителя и профила на температурата на съхранение.
5.2 Складове

За много инсталации, използуващи разтворители, употребяваното количество не е достатъчно голямо, за да се съхранява в големи цистерни за съхранение. Често разтворителите се купуват в кутии или тенекии или под формата на чист разтворител или като компонент от препарат (например боя или мастило).

Загубите може да са следствие от утечки и разливи, особено при отливане от един контейнер в друг. Загубите могат да се дължат на изпарение от контейнери, които не са запечатани.

Складът за разтворители може да бъде фокусна точка на плана за управление на отпадъците. При много инсталации, разтворителите или съдържащите ги препарати навлизат в процеса през склада за разтворители. Ето защо това е подходящо място за изграждане на система за управление за проследяване на това, колко разтворител навлиза в процеса. Един обикновен дневник, в който се отбелязва кога и колко разтворител е изнесен и евентуално върнат неизползван, ще е достатъчен.

Загубите от складовите помещения обикновено са много малки в сравнение с другите загуби и обикновено могат да се пренебрегнат, освен ако началното изследване покаже, че загубите от складовите помещения са значителни. Ако случаят е такъв, най-простото решение е да се въведат мерки за добро стопанисване и обучение на персонала за да се доведат загубите до незначителни.

5.3 Загуби от прехвърляне

Загуби под формата на изплисквания, разливи и изместване на пари могат да настъпят при отливане на разтворители или друг начин на прехвърляне от един контейнер в друг. Такива загуби обикновено са малки в сравнение с останалите загуби. Ако това не е така, най-простото решение е да се въведат мерки за добро стопанисване и обучение на персонала за да се доведат загубите до незначителни.

Загуби могат да настъпят и при пренасянето на разтворители или съдържащи ги препарати посредством тръби - обикновено при  утечки от помпи, клапи и фланци. Такива загуби обикновено са малки в сравнение с другите загуби и могат да се минимизират чрез ефективна детекция на утечки, спазване на графиците за  ремонт и добра поддръжка на оборудването.
5.4 Смесителни съдове

Боите, мастилата и другите препарати могат да бъдат разбърквани и/или разреждани в смесителни съдове, чийто дизайн може да варира от кутиите и тенекиите в които са закупени, до високо специализирано автоматизирано оборудване. В типичния случай смесителният съд е отворено котле с бъркачка, в което материалите се наливат ръчно.

Загуби могат да настъпят и при операции по пълнене или изпразване и от изпарение по време на процеси на смесване. Тези загуби могат да представляват няколко процента от количеството преминал разтворител. Загубите могат да бъдат оценени чрез:

- покриване на съда или неговия отвор с плик, вземане на проба от плика в края на операцията по смесване и определяне съдържанието на ЛОС във въздуха в плика с подходяща процедура за измерване;
- след това, общата загуба по време на операцията по смесването може да бъде изчислена ако се определи обема в плика.

5.5 Преработвателно оборудване

Загубите от преработвателното оборудване могат да са под много форми - емисии от комините, неуловени загуби, изпускания в отпадъчните води, отпадъци, възстановени материали и др. Изборът на метод за оценка на загубите ще зависи от много фактори, но най-вече от:

- вероятния принос към общите емисии от инсталацията;
- размера на оборудването;
- степента на изолация на оборудването;
- наличието на измервателна техника.

Ако даден елемент от оборудването и важен източник на емисии, към него трябва да се приложи по-строг метод за определянето на загубите, отколкото към малките източници.

По принцип, повечето процеси могат да бъдат затворени временно в купол с пластмасово покритие с подходящ отвор, позволяващ директното  определянето на всички емисии в атмосферата. За хората обаче не е безопасно да работят под такъв купол. В такъв случай може да е възможно обхващането на производствените елементи в по-малка палатка, което да позволи провеждането на измервания. Измервания могат да се направят в случай на съществуващи комини и местна отвеждаща вентилация.

За много процеси е възможно извършването на масов баланс и изготвянето на ефективен план за управление на разтворителите по-скоро за отделна преработвателна единица, отколкото за цялата инсталация.Така например, проверка на масовия баланс може да се извърши за един ден, една смяна или един производствен цикъл. Общото количество постъпил разтворител трябва да се определи възможно най-пълно по маса или обем. Доколкото е възможно, след това трябва да се измерят изходящите количества - например чрез претегляне на остатъците или отпадъците; изпусканията от комините; анализ на освободените отпадни води. Сумата от всички други загуби може да се получи от разликата от входящата маса и изходящите количества.

5.6 Възстановяване на разтворителя

Възстановените разтворители трябва да се водят на отчет за да могат да се отчетат входящият I2 и/или изходящи параметри - O8 (ако е уместно), които са необходими за подготовка на плана за управление на разтворители. Възстановените разтворители често се пречистват чрез дестилация преди употреба. Най-често парите от разтворител се кондензират с водни кондензатори. На изхода на кондензатора се съдържат наситени пари от разтворителя с концентрации в границите от десети до стотни от g/m3.  Скоростта на въздушен поток, обаче, ще е много ниска и общата емисия може да не е голяма. Следователно този елемент обикновено има малък принос към общите емисии от инсталацията. 

6. УКАЗАНИЯ ЗА ПРИЛАГАНЕ НА ДРУГИ ИЗСИКВАНИЯ И НЯКОИ ИЗКЛЮЧЕНИЯ НА НАРЕДБА №7/2003г.

Съгласно чл. 4 на Наредба 7/2003 г. емисиите на ЛОС, образувани при експлоатацията на инсталациите се ограничават при едно от следните условия:
1)	изпусканите емисии да не превишават НДЕ в отпадъчните газове, вкл. нормите за неорганизирани емисии (ННЕ) на ЛОС, установени за съответните категории дейности съгласно приложение № 2;
2)	изпусканите емисии да не превишават нормите за общи емисии (НОЕ) на ЛОС, установени за съответните категории дейности съгласно приложения № 2 и 3;
3)	изпусканите емисии да не превишават целевите НОЕ на ЛОС, определени в рамките на съответната схема за намаляване на емисиите (СНЕ), при условие, че се постига равностойно намаляване на емисиите, в сравнение с намаляването, постигнато чрез прилагане на НДЕ, ННЕ и НОЕ по т. 1 и т. 2.
Принципите на прилагане на емисионните ограничения се съгласуват със съответната РИОСВ в следната последователност:
-	операторът следва да прилага определените задължителни  емисионни ограничения по т.1, или
-	прилагане на НОЕ, когато са единствено посочени в Приложение 2 за дейността или когато операторът докаже, че е прилагането на ННЕ съгласно приложение 2 е невъзможно по технически и икономически причини и че това няма да доведе до значително увеличаване на риска за човешкото здраве и околната среда– за освобождаването от задължение за спазване на ННЕ и прилагане на НОЕ се издава решение на КО за инсталациите, които са извън обхвата на Приложение 4 на ЗООС или с издадено комплексно разрешително, или
-	прилагане на СНЕ, когато изчислените чрез НДЕ и ННЕ емисии са по-ниски и се постига равностойното им намаление. 
Емисионните ограничения за ЛОС с предупреждения за опасност имат задължителен и безалтернативен характер в съответствие с условията определени в чл. 10в. 

Съгласно чл. 5, в случаите на експлоатация на инсталации при неконтролирани условия, когато Приложение 2 на наредбата допуска възможност за неприлагане на НДЕ и ННЕ по чл. 4, т. 1, съответните инсталации прилагат НОЕ по чл. 4, ал. 2.  

Това изключение не се прилага, когато операторите на инсталациите докажат пред КО на основата на изготвени СНЕ, че постигането на съответните целеви НОЕ, е невъзможно по технически или икономически причини в съответствие с чл. 5.

Следва да се отбележи отново, че допустимите изключения съгласно чл.5 на Наредбата се отнасят единствено до инсталациите, които не могат да бъдат експлоатирани при контролирани условия, в съответствие с тяхното определение на § 1, т. 28.

В общия случай,  изискванията чл. 5,се отнасят за повърхностната обработка, обезмасляване и/или нанасяне на покрития на големи съдове и машини (корабостроителници, самолетна поддръжка и др).

Чл. 7, ал. 1 от Наредбата, урежда случаите на неприлагане на установените ННЕ с Приложение № 2 на наредбата, когато операторите докажат пред КО, че това е невъзможно по технически и/или икономически причини. Освобождаването от задълженията за прилагане на НДЕ и ННЕ по чл. 4, т. 1, се допуска с решение на КО или в рамките на издадените комплексни разрешителни по реда на Глава седма на Закона за опазване на околната среда. В съответствие с чл. 7, ал. 2, решенията се вземат, единствено при условие, че това няма да доведе до значително увеличаване на риска за човешкото здраве или околната среда (спазване на отстояния на площадката от населени места, норми за качество на въздуха за ЛОС, оценка на въздействие и други  приложими критерии, преценени от органите на МОСВ и МЗ за конкретния случай).

Нормите за общи емисии или целевите НОЕ, които следва да бъдат прилагани  вместо ННЕ (съгласно чл.7), са посочени в Приложение № 1. 

Съгласно чл. 8, в случаите по чл. 5, ал. 2 и чл.7, операторите са задължени да докажат пред КО, че при експлоатацията на съответните инсталации се прилага определена НДНТ за ограничаване на емисиите на ЛОС при извършване на дадени категории дейности.

Указания за определяне, оценка и избор н избора на НДНТ са представени в секторните ръководства, както и в общото ръководство № 17 за прилагане на Наредба 7/2003г., “ОПРЕДЕЛЯНЕ, ОЦЕНКА И ИЗБОР НА НАЙ-ДОБРИ НАЛИЧНИ ТЕХНИКИ”.
 
С оглед осъществяване на замяна на употребявани ЛОС с предупреждения за опасност по чл. 10в, ал. 1, (H340, H350, H350i, H360D или H360F и  Н341 или Н351 ) с по-малко опасни, операторите на инсталациите от съответните категории дейности следва да извършат предварително проучване, в т.ч., на НДНТ и ръководните указания публикувани от Европейската комисия (ЕК). При необходимост, оператора на инсталацията следва да предприеме консултации с компетентния орган (РИОСВ), по отношение на:

-	съвместна преценка на възможността (приложимостта) на замяната на използваните ЛОС на основата на опита, представен в описанията на НДНТ, така като са публикувани на Интернет страницата на ЕК;
-	съгласуване на конкретните мерки, при представяне на ПУР;

Съгласно чл.13, при експлоатацията на инсталации, извършващи две или повече дейности по приложение № 1 на наредбата, за всяка една от които е налице превишение на ПСКР по приложение 2 и 3, се спазват следните изисквания:

1)	за всяка инсталация поотделно се спазват НДЕ за ЛОС с предупреждения за опасност по чл. 10в;
2)	за всяка дейност поотделно: а) не се допуска превишение на НДЕ за останалите ЛОС, посочени в приложение 2 и 3,  или б) не се допуска общите емисии на ЛОС от отделните дейности да превишат тези, които биха възникнали при изпълнение на условието по буква а).

В този случай, с оглед първоначално и последващо доказване на съответствието с изискванията на чл. 13, операторите следва да подготвят и представят на КО:

-	протоколи от измервания на съдържание на ЛОС за различните източници на отпадъчни газове;
-	дебит (сечение и скорост на газови поток) на съответните изпускащи устройства;
-	фактическото отработено време на съответните инсталации и категории дейности;
-	определените сумарни годишни фактически общи емисии и оценената стойност на годишните сумарни общи емисии при прилагане на НДЕ и ННЕ съгласно чл. 13 на наредбата;
-	 определените масови потоци на неорганизирани емисии на основата на ПУР, съгласно т. 3.2. на Приложение № 8 на наредбата.

В общия случай, инсталациите са обособени и отделени от евентуални други съпътстващи и основни дейности в обхвата наредбата. В тази връзка, прилагането на възможностите по чл. 13 в повечето случаи е лишено от икономически основания и техническа целесъобразност. Независимо от това, при необходимост, могат да бъдат направени предварителни общи разчети и оценка за осъществимост и ползи прилагане на тази възможност.

По отношение определянето на оператора (виж § 1, т. 6), следва да се има предвид, че в някои случаи, собственика на инсталация и оператора могат да се различават. Например, за отговорно лице (оператор), при извършване на кораборемонтни дейности се счита изпълнителят на дейността (лицето контролиращо експлоатацията). В същото време, доколкото мерките за достигане на съответствие, са свързани с промяна в използваната технология, инвестиции в нова инсталация, те могат да бъдат вменени  в отговорностите на собственика на инсталацията (т.н. “споделена отговорност”).
7. Приложения

Приложение 1 Приложима нормативна уредба и обобщение на приложими емисионни ограничения по Наредба №7/2003

Приложение №2 Списък на акредитирани и други лаборатории за измерване и анализ на  характеристики на емисиите на ЛОС

8. Библиография 

1. Официална интернет страница на ЕК за обмен на практически опит по заместването на ОР с контролирани рискови фрази между страните-членки по прилагането на Директива 2010/75/ЕС на адрес: http://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/index.htm

1.	Heatset web offset printing
2.	Publication rotogravure
3.	Other rotogravure, flexography, rotary screen printing, laminating or varnishing units, screen printing on textile/cardboard
4.	Surface cleaning using substances with R40, R45, R46, R49, R60, R61 or R68
5.	Other surface cleaning
6.	Vehicle coating and vehicle refinishing
7.	Coil coating
8.	Other coating, including metal, plastic, textile, fabric, film and paper coating
9.	Winding wire coating
10.	Coating of wooden surfaces
11.	Dry cleaning
12.	Wood impregnation
13.	Coating of leather
14.	Footwear manufacture
15.	Wood and plastic lamination
16.	Adhesive coating
17.	Manufacture of coating preparations varnishes, inks and adhesives
18.	Rubber conversion
19.	Vegetable oil & animal fat extraction and vegetable oil refining activities
20.	Manufacturing of pharmaceutical products
Documents relevant to all sectors or those of general interest not related to a specific sector

Owner	Summary & Link	Activity	
European Commission	Reference document on Best Available Techniques on Surface Treatment of Solvents. The document discusses: three printing processes using solvents on a large scale (heatset web offset, flexible packaging and publication gravure); coating and/or painting of winding wires, transport vehicles, steel and aluminium coil, metal packaging, furniture and wood, as well as other metal and plastic surfaces; adhesive application in the manufacture of abrasives and adhesive tapes; impregnation of wood with preservatives; and cleaning and degreasing associated with these activities. (guidance by authority)
http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/	1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 10, 12, 17	
European Commission	Reference Document on Best Available Techniques for the Textiles Industry. This BREF document presents the best available techniques in the textile industry, including measures to reduce VOCs emissions. (guidance by authority)
http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/	8	
European Commission	Reference Document on Best Available Techniques in Common Waste Water and Waste Gas Treatment/Management Systems in the Chemical Sector. This BREF document covers waste gas, including VOCs, treatment techniques which are applicable regardless of the sector or industry. (guidance by authority)
http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/	General	
European Commission	Reference Document on Best Available Techniques on Emissions from Storage. This BREF document covers the storage, transfer and handling of liquids, liquefied gases and solids, regardless of the sector or industry. Furthermore it addresses emissions to air, soil and water, however, most attention is given to emissions to air. Information about air emissions from the storage and handling/transfer of solids focuses on dust. (guidance by authority)
http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/	General	
European Commission	Reference Document on Best Available Techniques for Manufacture of Organic Fine Chemicals. This BREF document focuses on the batch manufacture of organic chemicals in multipurpose plants. Specifically this document targets the following sections from ANNEX 1 of the IPPC Directive: (a) 4.1j Dyes and Pigments, (b) 4.4 Plant health products and biocides, and (c) 4.5 Pharmaceutical products (chemical and biological processes). As part of the section of best available techniques, this BREF also presents measures to reduce VOC emissions. (guidance by authority)
http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/	General	
European Commission	Reference Document on Best Available Techniques for the Surface Treatment of Metals and Plastics. It also covers surface treatment for (alternative) non solvent based processes. (guidance by authority)
http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/	4, 5, 8	
IMPEL / EU network	This link highlights the results of a 2005 IMPEL workshop to exchange information on the use of VOC and comprises a main report and a number of annexes which, in particular, contain useful information on: Annex 2 – VOC-Directive; Annex 3 – Implementation in Austria; Annex 4 - Implementation in Sweden; Annex 5 - Implementation in Italy; Annex 6 – VOC-regulation in Switzerland; Annex 7 – Case Study "Printing"; Annex 8 – Case Study "Coating"; Annex 8A – Case Study "Coating-Wood, Germany"; Annex 8B – Case Study "Coating trucks, Germany"; Annex 9 – Case Study "Pharmaceutical Industry"; Annex 10 – Case Study "Surface Cleaning". 
http://impel.eu/	1, 4, 5, 6, 8, 10, 20	
Envirowise / UK Government funded programme	Site offering support on practical ways for businesses to increase profits, minimise waste and reduce environmental impact across a range of areas. VOC information on this site related to specific activities are mentioned in links further below, but a range of more general VOC publications are available on the site.GG413 Reducing solvent costs - Good housekeeping and practical measures, GG203 Monitoring VOC Emissions: Choosing the Best Option; GG405 Paint and powder coating: Reducing quantities and costs. (guidance by authority)
http://www.envirowise.gov.uk/	General	
Envirowise / UK Government funded programme	Metal Finishing Sector: Industrial Organic Coating. This internet link describes a generalised approach with simple measures and techniques that can be applied to reduce emissions in the metal finishing sector. These measures are also applicable in other coating activities. (guidance by authority)
"Metal Finishing Sector: Industrial Organic Coating"	8	
Envirowise / UK Government funded programme	Furniture Sector: Solvent Use Reduction. This is a useful website that provides information regarding legislation, alternative coatings, measures and techniques that can be used to reduce emissions in the furniture sector. (guidance by authority)
"Furniture Sector: Solvent Use Reduction"	10	
Envirowise / UK Government funded programme	Solvent reduction online workshop. This internet link is an online workshop on how to develop a solvent management plan. (guidance by authority)
"Solvent reduction online workshop" 	General	
US EPA / Government	Pollution Prevention in the Printing Industry - A Manual for Pollution Prevention Technical Assistance Providers. This website provides a ‘basic’ overview of pollution prevention in the printing industry, at all stages in the printing process. It covers all waste forms (solid, wastewater, air emissions) including solvent emissions, and discusses simple ways to minimise solvent emissions and potential alternative materials. (guidance by authority)
"Pollution Prevention in the Printing Industry - A Manual for Pollution Prevention Technical Assistance Providers"	1, 2, 3	
RTI / Industry	This internet link presents SAGE, a Solvent Alternative Guide, designed to provide pollution prevention information on solvent and process alternatives for parts cleaning and degreasing. SAGE was developed by the Contamination Control Program at RTI International in cooperation with the U.S. EPA Air Pollution Prevention and Control Division (APPCD). (guidance by authority)
http://www.p2pays.org/ref/19/18161/altern.cfm.htm	General	
ESIG / Trade association	ESIG abatement advisor program. This program enables a comparison of the technical and economic aspects of all the main VOC abatement techniques. It uses details of the process stream and determines which abatement methods are technically suitable for that stream. It then calculates the operating and investment costs of each suitable technique
ESIG abatement advisor program 	All	
TURI / Academic institute	Toxics Use Reduction Institute, Surface Solutions Laboratory, University of Massachusetts Lowe. A database has been created by Surface Solutions Laboratory. It presents the results of a number of tests trialing different products as substitutes to conventional solvents used for surface cleaning. This is primarily applied to US based installations.
http://www.cleanersolutions.org/	General	
Kooperationsstelle Hamburg funded by European Commission	Clean tool database. This database was developed a part of the CLEANTOOL project (2001-2004), a European Innovation Project, which aimed to create a database of best practice for the cleaning of metal surfaces. More than a 100 enterprises have participated in this project.
http://www.cleantool.org/lang/en/start_e.htm	All	
UK Defra / Sepa, Environment Agency / Government	The Secretary State’s guidance documents on solvents sector cover all activities in the VOC Solvents Directive. These guidance documents provide information on best available techniques for each activity, solvent management plans and solvent inventories and other general control measures to meet the requirements of the VOC Solvents Directive. (guidance by authority)
http://www.defra.gov.uk/environment/ppc/localauth/pubs/...	All	
British Coatings Federation / Industry Association	The UK Secretary of State's Guidance Note for The Manufacture of Coatings Materials , PG6/44(04) (see Link L017) makes reference to the British Coatings Federation's VOC Workbook, as a means of demonstrating compliance (for UK organizations) with the VOC total emission limits and as a basis for preparation of solvent management plans. The VOC Workbook has been developed with the appreciation that the very low level of VOC emissions from coatings manufacturing installations required a different methodology to that applicable to industrial and professional users of coatings and inks. An accompanying spreadsheet also provides a framework for calculation of VOC contents and emissions from various sources within coatings materials manufacturing installations.
http://www.coatings.org.uk/...	17	
US EPA / Government	Envirosense, part of the U.S. EPA’s web site, provides a repository for pollution prevention, compliance assurance, and enforcement information and data bases. Included is a link into the Integrated Solvent Substitution Data System, a prototype intelligent system which helps in the selection of alternative surface cleaning options. (guidance by authority)
http://www.epa.gov/envirosense/	General	
Curzons et al. / Academic research	A paper which gives guidance on solvent selection for synthetic chemical processes such as pharmaceutical production.
Solvent selection guide: a guide to the integration of environmental, health and safety criteria into the selection of solvents (pdf ~435 KB)	20	
National Center for Manufacturing Sciences	Contains health and safety, chemical and physical, regulatory and environmental fate data on a wide range of commercially available solvents.
http://solvdb.ncms.org/	General	
Dr. Claude Yoder / Private	An overview of common solvents with their melting point, boiling point, density, refractive index, dielectric constant, molar refraction and dipole moment.
"Table 26. Physical Characteristics of Solvents"	General	
US EPA / Government	A guide to alternatives to solvent borne coatings. (guidance by authority)
"Alternatives to Solvent-Borne Coatings"	7, 8, 9, 10	
Spectrum Laboratories Inc / Industry	Index to Chemical Fact Sheets for hundreds of substances, which describe the environmental impact and fate of each substance as well as physical properties and uses.
http://www.speclab.com/compound/chemabc.htm	General	
ESIG / Trade association	The European Solvents Industry Group provides various information about solvents, use, life cycle, environmental impacts and different ways of reducing solvent emissions. Publications, guidelines, etc, are available from the website.
http://www.esig.org/	General	
SUBSPRINT / University	Publications from the SUBSPRINT-Project “Substitution of Organic Solvents in the Printing Industry”. The publications are in various languages; a few are available as PDF-files (in German), others can be ordered via email.
http://www.rrz.uni-hamburg.de/kooperationsstelle-hh/...	1, 2, 3	
Kooperationsstelle Hamburg funded by European Commission	VOFAPro is a research project on vegetable oil based cleaning agents as substitutes for organic solvents in industrial processes.
http://www.rrz.uni-hamburg.de/kooperationsstelle-hh/...	General	
Berufsgenossenschaft / Industry	A guide to washing and cleaning agents for the offset printing industry.
http://www.bgdp.de/e/pages/health-safety/initiative.htm	1	
GCC / Trade association	UV cured inks can effectively be considered solvent free, however solvents are still used for press wash-up. Health and safety and environmental precautions for UV process hazards are provided.
http://www.gciu.org/safety/uv.shtml	General	
Volkswagen / Industry	Technical progress and environmental protection: paint shop technology at Volkswagen.
"Paint-shop Technology at Volkswagen" (pdf ~658 KB)	6	
Ireland EPA / Government	Environment Agency of Ireland website providing guidance on solvent use in various industries. (guidance by authority)
http://www.epa.ie/TechnicalGuidanceandAdvice/SolventRegulations	General	
RTI / Research	Cage - Coating alternatives guide.
"Coatings Guide (TM)" (pdf ~219 KB)	8	
Wisconcin Department of Natural Resources / Government	Conversion from solvent to waterborne coatings for wood finishing. (guidance by authority)
"Pollution Prevention Case Study" (pdf ~110 KB) 	10	
Налични референтни документи по дейности – ВАТ
Дейности по приложение 1 	Дейности по прил. № 2 (БД на ИАОС)	BAT	
1. Нанасяне на слепващи покрития	16. Нанасяне на слепващо покритие (> 5)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)	
2. Нанасяне на покрития върху:			
2.1. следните превозни средства или части от тях:
2.1.1. (доп. - ДВ, бр. 24 от 2013 г., в сила от 12.03.2013 г.) нови автомобили, МПС от категория М1 съгласно ЗДП и категория N1,;
2.1.2. кабини на камиони, за МПС от категории N2 и N3 съгласно ЗДП;
2.1.3. фургони и камиони от категории N1, N2 и N3 съгласно ЗДП, с изключение на кабини за камиони;
2.1.4. автобуси от категории М2 и М3 съгласно ЗДП;	6. Боядисване (< 15) и пребоядисване на превозни средства
6.1 Боядисване на нови превозни средства и кабини за камиони по прил. 3
	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
BREF (05.2005) Метални изделия
BREF (08.2006) Повърхностно третиране на метални изделия
BREF (08.2007) Повърхностно третиране с използване на ОР
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на директивата за индустриалните емисии (ДИЕ)	
2.2.) ремаркета от категории О1, О2, О3 и О4 съгласно ЗДП;		BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
BREF (05.2005) Метални изделия
BREF (08.2006) Повърхностно третиране на метални изделия
BREF (08.2007) Повърхностно третиране с използване на ОР
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ	
2.3. метални и пластмасови повърхности, включително повърхности на самолети, кораби, влакове и т. н.;	8. Други покрития, включително покрития върху метал, пластмаса, текстил(5), тъкани, филмови ленти и хартия (> 5)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
BREF (05.2005) Метални изделия
BREF (08.2006) Повърхностно третиране на метални и пластмасови изделия
BREF (08.2007) Повърхностно третиране с използване на ОР
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ
BREF (07.2003) Текстилна индустрия (Печат върху текстил)	
2.4. дървени повърхности;	10. Нанасяне на покритие върху дървени повърхности;	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
BREF (08.2007) Повърхностно третиране с използване на ОР
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ	
2.5. текстил, тъкани, филмови ленти и хартиени повърхности;	8. покрития върху метал, пластмаса, текстил(5), тъкани, филмови ленти и хартия (> 5)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
BREF (08.2006) Повърхностно третиране на метални и пластмасови изделия
BREF (08.2007) Повърхностно третиране с използване на ОР
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ
BREF (07.2003) Текстилна индустрия (Печат върху текстил)	
2.6. кожа	13. Финиширане на естествени кожи (> 10)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ
BATC (02.2013)
BREF Финиширане на кожи	
3. Нанасяне на покритие върху рулони	7. Нанасяне на покритие върху рулони (> 25)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
BREF (08.2006) Повърхностно третиране на метални и пластмасови изделия
BREF (08.2007) Повърхностно третиране с използване на ОР
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ	
4. Химическо чистене	11. Химическо чистене		
5. Производство на обувки	14. Производство на обувки (> 5)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ	
6. Производство на препарати за покрития, лакове, мастила и лепила;	17. Производство на смеси за 
покрития, лакове, мастила 
и лепила (> 100)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ
BREF (02.2003) Големи количества органични химикали	
	20. Производство на фармацевтични продукти (> 50)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ
BREF (08.2006) Фармацевтична	
8. Печат			
8.1. флексопечат:	3.1 Друг дълбок печат, флексопечат, ротативен ситопечат, ламиниране или лакиране	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ	
8.2. топъл ролен офсетов печат:	1. топъл ролен офсетов печат,	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ
BATC (09.2014)BREF Производство на хартия и картон	
8.3. ламиниране: 	3.1 Друг дълбок печат, флексопечат, ротативен ситопечат, ламиниране или лакиране	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ	
8.4. дълбок печат за издания:	2.Дълбок печат за издания (> 25)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ
BATC (09.2014)BREF Производство на хартия и картон	
8.5. (доп. - ДВ, бр. 24 от 2013 г., в сила от 12.03.2013 г.) дълбок печат:	2.Дълбок печат за издания (> 25)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ
BATC (09.2014)BREF Производство на хартия и картон	
8.6. ротативен ситопечат:	3.2 ротативен ситопечат върху текстил/картон	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ
BREF (07.2003) Текстилна индустрия (Печат върху текстил)	
8.7. лакиране:	3.1 Друг дълбок печат, флексопечат, ротативен ситопечат, ламиниране или лакиране	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ	
9. Преработка на каучук	18. Преработка на каучук (> 15)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ	
10. Почистване на повърхности (обезмасляване)	4.1Почистване на повърхности с		
	4.2 използване на съединения, посочени в чл. 10б и чл. 10в, ал. 1 (> 1)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
BREF (08.2006) Повърхностно третиране на метални и пластмасови изделия
BREF (08.2007) Повърхностно третиране с използване на ОР
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ	
	5.1Друго почистване на повърхности		
	5.2Друго почистване на повърхности >2		
11. Извличане на растителни масла и животински мазнини и рафиниране на растителни масла (> 10)	19. Извличане на растителни масла и животински мазнини и рафиниране на растителни масла (> 10)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ
BREF (08.2006) Хранителна и питейна индустрия (екстракция)	
Животинска мас: 	Животинска мас: 		
Рициново масло: 	Рициново масло: 		
Рапица - семена: 	Рапица - семена: 		
Слънчогледово семе:	Слънчогледово семе:		
Соеви зърна (нормална каша): 	Соеви зърна (нормална каша): 		
Соеви зърна (бели люспи):	Соеви зърна (бели люспи):		
Други семена и друга растителна маса:	Други семена и друга растителна маса:		
12.1. (отм. - ДВ, бр. 20 от 2007 г., в сила от 06.03.2007 г.)
12.2. нанасяне на оригинално (първоначално) покритие върху МПС от отделните категории съгласно ЗДП или части от тях, извършвано с материали за пребоядисване извън основната производствена линия;
12.3. нанасяне на покритие върху ремаркета и полуремаркета от категория О съгласно ЗДП.	6.1. Боядисване (< 15) и пребоядисване на превозни средства
	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
BREF (08.2006) Повърхностно третиране на метални и пластмасови изделия
BREF (08.2007) Повърхностно третиране с използване на ОР
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ	
13. Нанасяне на покритие върху намотъчни проводници;	9.Покрития върху намотъчен проводник	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
BREF (08.2006) Повърхностно третиране на метални и пластмасови изделия
BREF (08.2007) Повърхностно третиране с използване на ОР
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ	
14. Импрегниране на дървесен материал	12. Импрегниране на дървесина (> 25)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
BREF (08.2007) Повърхностно третиране с използване на ОР
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ	
15. Ламиниране на дървесина и пластмаси	15. Ламиниране на дървесина и пластмаса (> 5)	BREF (02.2003) - Третиране на отпадъчни потоци (вода и газ)
BREF (07.2006) Емисии от съхранение
BREF (08.2007) Повърхностно третиране с използване на ОР
REF (07.2003) Мониторинг на инсталации от обхвата на ДИЕ